bet · G301KrU28 · 1979-12-31 00:00:00 — med anledning av dels proposition 1979/80:100 såvittgäller anslag till ungdoms- och nykterhetsorganisationer jämte motioner, delsmotioner om bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner Regeringenhar i proposi tion 1979/80: 100 bilaga 12 () under punkt B 71 (s. 203-204) föreslagit att till ; Förvaltnings kostnader för /81 anvisa ett förslagsanslag av I . 1 propositionen föreslås att /81 medel för beräknas med utgångspunkt irådets huvudförslag, dvs. med en besparing på av innevarande års anslaguppräknat med pris- och löneomräkning. Besparingen uppgår till . Detbör enligt föredragande statsrådet ankomma på ungdomsrådet att i anslutningtill att myndigheten redovisar sina förslag till regleringsbrevsbestämmelserför /81 föreslå hur besparingen skall fördelas under dettaanslag. Enligt vad utskottet erfarit harstatens ungdomsråd mycket begränsade möjligheter att inom ramen för sitt förvaltningskostnadsanslaggöra en besparing på . Utskottet anser att inte bör motsättasig att besparingen fördelas på de båda anslag som ungdomsrådet disponerar försin verksamhet, dvs. dels anslaget till förvaltningskostnader, dels anslagettill utrednings- och informationsverksamhet. Det bör ankomma på regeringen attefter förslag från ungdomsrådet besluta i denna fråga. att till Statensungdomsråd: Förvaltningskostnader för /81 anvisar ett förslagsanslagav . : Utrednings- ochinformationsverksamhet. Rege ringen har under punkt B 72 (s. 204-205) föreslagit att till : Utrednings- och informationsverksamhet för budget /81 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1979/80:372 av m.fl. (m, c, fp) vari yrkas attriksdagen uttalar att stöd till den i motionen föreslagna utställningen börutgå under anslaget ; Utrednings- ochinformationsverksamhet. KrU 1979/80:28 2 Motionärerna framhåller den betydelsefolkrörelserna haft för samhällsutvecklingen i . De finner detangeläget att dagens ungdom får ökad kunskap om samfundens och de ideellarörelsernas historia, deras nutida insats och framtida målsättning. som föresläs i motionen är avsedd att omfatta material i form avböcker, dokument och bilder som ägs av olika samfund, bland dem EvangeliskaFosterlands-Stiftelsen, och med samfunden besläktade rörelser. Utskottet tillstyrker propositionens förslag tillmedelsanvisning för nästa budgetär. Vadbeträffar frågan om ianspråktagande av medel från detta anslag för denutställning som föreslås i motion 372 får utskottet anföra följande. Desamfund och övriga organisationer som avser att engagera sig i den planeradeutställningen torde ha statliga bidrag för sin verksamhet. En grundläggandeprincip för det statliga organisationsstödet är att bidragen inte skall styraorganisationernas verksamhet. Bidrag för speciella ändamål eller projektförekommer i mer begränsad omfattning. Principer och normer för bidragsgivningentill folkrörelser har övervägts av en särskild sakkunnig, riksdagsman , som haft i uppgift att göra en översyn av statens stöd tillfolkrörelserna. Vidare har det ingått folkbildningsutredningsuppdrag att pröva vilka förändringar av utformningen av statsbidraget tillstudiecirkelverksamheten som bör göras. De förslag som lagts fram avutredningsmannen resp. folkbildningsutredningen går i huvudsak ut på attnuvarande specialdestinerade bidrag successivt bör avvecklas och ersättas medgenerella bidrag. Deideella rörelsernas och samfundens utveckling och verksamhet är enligtutskottets mening ett område som i och för sig väl kan lämpa sig att belysagenom en utställning av den art som anges i motionen. Men hänsyn till gällandeprinciper för bidragsgivningen och till resultatet av de presenteradeövervägandena om utformningen av statsbidrag till olika organisationer finnerutskottet det emellertid naturligt att utställningen i fråga, om den kommertill stånd, bekostas av de deltagande samfunden och rörelserna själva. Därvidbör samarbete kunna ske med Riksutställningar som ger råd och stöd tillföreningar, studiecirklar m.fl. som önskar göra egna utställningar. mening bör finansieringsfrågan således inte lösas på det sättmotionärerna förordar. Utskottet avstyrker därför motion 372. 1. att till Statens ungdomsråd:Utrednings- och informa tionsverksamhet för /81 anvisar ett reservations anslag av , 2. att riksdagenavslår motion 1979/80: 372. KrU1979/80: 28 3 Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet m. m. Regeringen har under punkt B 73 (s. 205-208) föreslagitriksdagen att 1. godkänna de ipropositionen förordade ändringarna av reglerna för bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet, 2. till Bidragtill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. för /81anvisa ett förslagsanslag av . Gällande bestämmelser jör statsbidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. Från detta anslag utgår bidrag tillden centrala verksamheten inom de ungdomsorganisationer som regeringenförklarat berättigade till statsbidrag enligt förordningen (1971:388) omstatsbidrag till ungdomsorganisationer (ändrad ; 274). Vidare utgårbidrag till vissa samarbetsorgan samt bidrag i särskild ordning till dencentrala verksamheten inom vissa ungdomsorganisationer. Statsbidrag till central verksamhet utgår enligt nyssnämnda förordning endast till organisation som bedriver verksamhethuvudsakligen bland barn och ungdom och som har minst 3 000 medlemmar i åldern7-25 år samt lokalavdelningar i minst hälften av landets landstingskommuner.Som medlem räknas den som under närmast föregående redovisningsår har varitansluten till lokalavdelning inom organisationen och som därvid har haftstadgeenliga möjligheter att påverka beslut rörande organisationens verksamhetoch inriktning. Dessutom krävs att avgift har erlagts till organisationen fördet verksamhetsår som upphörde under nämnda redovisningsår. Statsbidraget utgår i form av grundbidrag och rörligtbidrag. Det rörliga bidraget uppgår budgetåret1979/80 till /medlem i intervallet 3 001-40000 medlemmar och till 18kr./medlem i intervallet över 40000. Vid beräkningen av bidraget till vissaorganisationer med verksamhet bland handikappade barn och ungdomar gäller attbidrag utgår om organisationen har mer än I 500 medlemmar i åldern 7-25 år.Utöver grundbidrag utgår därvid rörligt bidrag även för antalet medlemmar iintervallet 1 501-3 000 varvid bidraget per medlem är . 1 övrigt utgårbidrag enligt de generella bestämmelserna. När första gången erhåller statsbidragför central verksamhet, utgår bidraget endast i form av grundbidrag.Grundbidraget nedsättes härvid till hälften av vad som eljest skolat utgå. Fördet andra redovisningsår för vilket organisation erhåller statsbidrag för centralverksamhet utgår bidraget endast i form av grundbidrag. Till fyra organisationer utgår grundbidrag för dencentrala verksamheten med särskilda belopp nämligen till Pingstförsamlingarnasungdomsarbete med , till med , till Sverigeselevers centralorganisation med . och till med . Rörligt bidrag utgår inte till nämndaorganisationer. 11 1979/80. 13 .\aml. Kartone: S. 4. rart 25 Stftr: . till 28 RSttat till- 1Vr. KrU1979/80:28 4 I detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1979/80; 1246 av ()vari yrkas att beslutar godkänna VISIR;s ungdomsförbund somstatsbidragsberättigad och för /81 anvisaett anslag motsvarande ett halvt grundbidrag, 1979/80; 1257 av ()och () vari yrkas att anhåller att regeringenundersöker möjligheterna att i bidragsgivning till organisationer prioriteraaktiviteter som riktar sig till både barn och föräldrar, 1979/80: 1684 av ()och () vari yrkas att beslutar att anslag utgår /81, enligt statens ungdområds förslag, med 475 (K). tillPingstförsamlingarnas ungdomsarbete samt med . 1979/80; 1689 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär sådanadirektiv till ungdomsrådet att Skytterörelsens fr. /82 blir berättigad till grundbidrag och röriigt bidrag. 1 propositionen förordas vissaändringar av reglerna för bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet. För nästa budgetår bör enligt föredragande statsrådet heltgrundbidrag till statsbidragsberättigad utgå med 295 000kr., vilket innebär en ökning med . Det röriiga bidraget i intervallet3001-40000 medlemmar föreslås öka med . För medlemstal över40000 bör enligt propositionen det röriiga bidraget öka från . För handikapporganisationerna förordas en höjning från 70 kr.till . per medlem i intervallet 1 501-3000. Utskottet föreslär att godkänner de ändringar avreglerna för grundbidrag och rörligt bidrag som anges i propositionen. Som framgår av det föregående utgår bidrag med särskildabelopp till Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete. , Sverigeselevers centralorganisation och Skytterörelsens . Bidragsbeloppenföreslås i propositionen öka med . för envar av dessa organisationer. I sin anslagsframställning för /81förklarade sig ha för avsikt att /80 se överstödet till organisationer som får stöd i särskild ordning, bland dem de fyranyssnämnda organisationerna. KrU 1979/80:28 5 I motion 1684 hemställs att skall beslutaatt bidraget till Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete skall höjas till 475 000kr. samt bidragen till och elevers centralorganisationtill . resp. , dvs. mer för varjeorganisation än som föreslagits i propositionen. Yrkandeti motion 1689 går ut på att regeringen bör ge ungdomsrådet sådana direktiv attrådets översynsarbete resulterar i förslag om att fr. o. m. 1981/82 blir berättigad till grundbidrag ochrörligt bidrag enligt bidragssystemets generella regler. Utskottetutgår från att ungdomsrådet i sin översyn noga prövar om det är befogat attbibehålla en särbehandling i bidragshänseende för organisationerna i fråga. Enutgångspunkt för översynsarbetet kan förutsättas vara att rådet söker kommafram till en bidragskonstruktion, som - som hänsyn tas tillorganisationernas särart - ger ett rättvist stöd i jämförelse med bidragentill de organisationer för vilka bidragssystemets generella regler tillämpas. Enligtvad utskottet inhämtat blir översynen färdig i sådan tid att förslag medanledning av densamma kommer att kunna läggas fram i rådetsanslagsframställning för /82 . Dä man således inom en näraframtid kan räkna med att ha ett bättre underlag för bedömning av bidragen tillPingstförsamlingarnas ungdomsarbete och till de båda elevorganisationernafinner utskottet inte tillräckliga skäl att föreslå att frångårregeringens förslag till bidragsbelopp för nästa budgetår. Utskottet avstyrkerdärför motion 1684. Utskottetär inte heller berett förorda att gör några uttalanden i syfte attföregripa eller styra ungdomsrådets översynsarbete, varför utskottet avstyrkermotion 1689 om bidraget till Skytterörelsens . Statensungdomsråd har haft att granska ansökningar från sjutton nya organisationer,vilka begärt att bli bidragsberättigade. föreslår att tre av dem,nämligen Förbundet ungdom. Kontaktnätet för icke kommersiell kultur ochVISIR;s (Vi som inte röker) ungdomsförbund, blir bidragsberättigade fr. o .m.nästa budgetår. Vidberäkningen av grundbidrag har även föredragande statsrådet räknat medel förtre nya organisationer. Dessa är Aktiv ungdom och musikanter. Enligtmotion 1246 bör VISIR;s ungdomsförbund godkännas som bi-dragsberättigadungdomsorganisation och tilldelas ett halvt grundbidrag. Utskottethar vid sin behandling av anslagen Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer och Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet ibetänkandet KrU 1979/80: 26 utgått från att musikanter ochKontaktnätet för icke kommersiell kultur såsom föreslås i budgetpropositionenfr. o. m. nästa budgetår kommer att ges stöd ur anslaget Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m. KrU1979/80:28 6 skottet tillstyrker att medel beräknas under anslaget tillde båda organisationerna. Utskottet har inte heller någon erinran mot attFörbundet ungdom tas upp bland de bidragsberättigadeungdomsorganisationerna. Utskottet är inte berett förorda att medel beräknas förytterligare en ny organisation nästa budgetår. Av detta skäl avstyrkerutskottet motion 1246. Vid bifall till förslaget i propositionenkommer enligt utskottets beräkning medelsbehovet för grundbidrag att uppgåtill . Utskottet tillstyrker att ett förslagsanslag av 46315 000 kr.anvisas för nästa budgetår. I motion 1257 framhålls värdet av fritidsaktiviteter, ivilka barn och föräldrar deltar tillsammans. Som exempel nämns idrotts- ochnykterhetsorganisationer, scoutrörelsen, de kristna samfunden samt Hem ochskola. Motionärerna föreslår att regeringen skall undersöka möjligheterna att ibidragsgivningen till organisationer prioritera aktiviteter som riktar sig tillbåde barn och föräldrar. Vad beträffar statsbidragssystemet förungdomsorganisationerna medger det goda möjligheter att anordna aktiviteter somutvecklar kontakterna mellan barn och föräldrar. Även de statliga bidragentill andra organisationer präglas av den grundläggande principen att bidrageninte skall styra verksamhetens form och innehåll. Det ankommer således päberörda organisationer att, utifrån egna värderingar, fastställa sina program.Värdet av aktiviteter som är gemensamma för vuxna och barn har därviduppmärksammats. Som exempel kan nämnas att man inom idrottsrörelsen satsat påett handlingsprogram med mottot "Idrott tillsammans på samma villkor förkvinnor och män, flickor och pojkar". Som tidigare nämnts har överväganden presenteratsdels i fråga om normer för bidrag till folkrörelser, dels beträffandebidragsgivningen till studiecirkelverksamheten. De förslag som lagts frampräglas av en strävan att uppnå enhetliga och enkla bidragssystem och sä långtmöjligt komma ifrån specialdestinerade bidrag. Med detanförda avstyrker utskottet motion 1257. 1. att godkänner deändringar av reglerna för bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet som förordats i proposition 1979/80; 100, 2. att riksdagenmed bifall till proposition 1979/80: 100 och med avslag på motionerna 1979/80:1246 och 1979/80; 1684 till Bidrag till ungdomsorganisationernas centralaverksamhet m.m. för /81 anvisar ett förslagsanslag av 46315 000kr., 3. att riksdagenavslår motion 1979/80: 1689, 4. att riksdagenavslår motion 1979/80: 1257. KrU1979/80:28 7 Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet.Utskottet till styrker regeringens förslag under punkt B 74 (s. 209) och hemställer att till Bidrag tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet för /81 anvisar ettförslagsanslag av . Motioner om bidrag till allmän fritidsverksamhet ikommuner. Under denna punkt i betänkandet behandlar utskottet motionerna 1979/80:455 av m.fl.(vpk) vari - med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:454 - yrkasatt beslutar anvisa . för fritidsverksamhet i skolan, 1979/80: 506 av m.fl.(s) vari - med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80; 282 - såvittnu är i fråga, yrkas 1. att riksdagentill Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner för /81anvisar ett reservationsanslag av , 2. att riksdagenbeslutar att bidraget bör utgå enligt i motionen förordade riktlinjer. (Yrkande 3har utskottet behandlat i betänkandet KrU 1979/80: 26.) beslöt vid sinaställningstaganden till förslagen rörande reformeringen av skolans inre arbete(prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, KrU 1975/76:4 y, rskr 1975/76; 367) attett särskilt bidrag till kommunerna skulle införas fr.o.m. /78.Riksdagen anvisade 25 milj. kr. för ändamålet under ett reservationsanslagbenämnt Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner (prop. 1976/77: 100,KrU 1976/77:34, rskr 1976/ 77: 175). Statsbidraget utbetalades till kommunernaoch syftade till att garantera ett utbud av fritidsverksamhet i huvudsak efterskoldagens slut. Bidraget utgick enligt generella regler och beräknades påantalet elever i . budgetproposition (prop. 1977/78: 100) intogregeringen den ståndpunkten att bidraget till allmän fritidsverksamhet intelängre skulle utgå. Som motiv härför åberopade föredraganden dels en föreslagenförstärkning av stödet till ungdomsorganisationerna, dels en omläggning avstatsbidraget till . En majoritet i anslöt sig till regeringensuppfattning att bidraget borde slopas (KrU 1977/78: 20, rskr 1977/ 78:261). Därefter har i enlighet med kulturutskottetsförslag , senast , avslagit motionsvis framfördayrkanden om återinförande av bidraget. Som stöd för yrkandena i motion 506(s) understryks skolans viktiga roll i barnkulturarbetet samt föreningslivetsmöjligheter att erbjuda attraktiva alternativ till det kommersiellafritidsutbudet. Vidare anförs i motion 282 att under det år bidraget tillallmän fritidsverksamhet fanns föreningslivet hann utveckla en livligverksamhet, främst i form av eftermiddagsverksamhet för barn och ungdom.Bidraget möjliggjorde glesbygdsverksamhet, aktiviteter i nybyggda bostadsområden,temadagar, lovverksamhet och särskilda satsningar på föreningslösa ochhandikappade barn och ungdomar. Föreningslivet var också i full gång med enomfattande planering av olika verksamheter inför kommande år, då den borgerligamajoriteten avvecklade bidraget. Socialdemokraterna vill enligt motionen stryka under detstora behov som finns när det gäller en ökad omsorg särskilt för de mindrebarnen före och efter skolan. I många kommuner, där fritidshemsverksamheten inte hunnitbyggas ut i erforderlig utsträckning, utgör ett statsbidrag tillfritidsverksamhet en förutsättning för att barn och ungdomar skall kunnaberedas både omsorg och stimulerande aktiviteter dä föräldrarna yrkesarbetar.Det är enligt motionärernas mening även angeläget att föreningslivet känneratt det har ett starkt stöd från samhället för sin verksamhet bland barn ochungdom. Av de redovisningar som kommunerna lämnat in till statensungdomsråd framgår - heter det vidare i motionen - att verksamheten genomgåendehar upplevts som mycket positiv. Den resurs som statsbidraget utgjorde var förflertalet kommuner en förutsättning för att aktiviteter inom den allmännafritidsverksamheten i större utsträckning skulle kunna komma i gång. Behovet avaktiviteter visade sig vara mycket större än man kunnat förutse, ochdeltagandet har därför varit stort. I motion 454 (vpk) anförs sommotivering för yrkandet i följdmotion 455 att slopandet av statsbidraget harfått svåra följder för kommunerna som själva måste finansiera deverksamheter som tidigare igångsatts med statliga medel. Enligt motionärernabör statsbidraget återinföras och höjas med 10 milj. kr. för att underlätta förkommunerna att bygga ut fritidsverksamheten. Regeringen gav statensungdomsråd i uppdrag att utreda i vilken utsträckning föreningslivet medverkari samlad skoldag och i allmän fritidsverksamhet. I utredningsarbetet deltar ävenskolöverstyrelsen och . har i avvaktan påställningstaganden till utredningsarbetet inte aktualiserat något nytt anslagtill allmän fritidsverksamhet för nästa budgetår. Med hänsyn härtill och tillkravet pä KrU 1979/80:28 9 restriktiviteti fråga om ökade statliga utgifter avstyrker utskottet förslagen i motionerna455 och 506 om återinförande nästa budgetår av statligt bidrag till allmänfritidsverksamhet i kommuner. att avslår motionerna 1979/80:455 och1979/80: 506 yrkandena 1 och 2. Regeringenhar under punkt B 75 (s. 210-211) föreslagit att till Bidrag för /81anvisa ett reservationsanslag av . Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1979/80: 504 av () och BlendaLittmarck (m) vari yrkas att begär att regeringen genomför ensuccessiv utbyggnad av den i motionen skisserade SANT-verksamheten inom deredan föreslagna ramarna för förebyggande av missbruk, 1979/80: 1249 av () och BörjeStensson (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännaatt ANT-verksamheten vid länsskolnämnderna särskilt uppmärksammas och attarbetsmöjligheterna för ANT-kontaktpersonerna säkras. Regeringens förslag innebär en ökning av dettaanslag med . I ökningen ingår . som för innevarande budgetåranvisats under huvudtitel till vissa projekt förANT-verksamheten (alkohol, narkotika, tobak) inom skolan. Dessa medel förordasalltså bli överförda till förevarande anslag. Sedan1969 finns vid länsskolnämnderna s. k. ANT-kontaktpersoner med uppgift att iresp. län stödja ANT-verksamheten inom undervisning och elevvård. I motion 1249understryks vikten och värdet av en intensifiering av kampen mot alkohol,narkotika och tobak inom skolsektorn. Motionärerna anser det angeläget attregeringen särskilt uppmärksammar ANT-verksamheten vid länsskolnämnderna ochatt arbetsmöjligheterna för kontaktpersonerna säkras. 1motion 504 framhålls att det är väsentligt att man i den förebyggandeverksamheten prövar flera och nya vägar för att uppnå bästa möjliga effekt.Motionärerna redogör för en försöksverksamhet inom med s. k.SANT-utbildning. Denna utbildning vänder sig till elever som utvalts attupplysa jämnåriga kamrater om skadeverkningar av sniffning samt alkohol-,narkotika- och tobaksbruk. Yrkandet i motionen syftar till KrU1979/80: 28 10 att möjliggöra en utbyggnad av SANT-verksamheten genom attanvända medel inom de ramar som föreslagits av regeringen för förebyggande avmissbruk. De medel som anvisats under socialhuvudtiteln förANT-verk-samhet har fördelats av . Avsikten är att medlensedan de förts över till nu förevarande anslag skall fördelas (). Utskottet harerfarit att CAN har för avsikt att anordna en konferens med deltagande av bl.a. ANT-kontaktpersoner. Syftet med konferensen är att ge tillfälle tillerfarenhetsutbyte, att stimulera utvecklingen av ANT-verksamheten samt gevägledning för CAN:s överväganden om medelsfördelningen. behandlade i sitt av godkändabetänkande /80:31 om alkoholpolitik och missbruksvård frågan om åtgärder påskolans område och hänvisade därvid bl. a. till att sådana åtgärder får prövasav ett av utskottet förordat samordningsorgan. Enligt vad som framgår avbetänkandet bör samordningsorganet initiera och planlägga arbetet förytteriigare åtgärder inom det alkoholpolitiska området och pröva upprättandetav ett mera långsiktigt åtgärdsprogram. Ledande tjänstemän från berördadepartement samt cheferna för vissa statliga myndigheter, bl. a. socialstyrelsenoch , förutsätts ingå i samordningsorganet. Utskottet delar helt motionärernas uppfattning om viktenav att goda betingelser skapas för missbruksupplysning i skolan. uppfattning har CAN med sin rika erfarenhet av upplysningsverksamhetoch sin breda förankring inom organisationslivet goda förutsättningar attaktivt verka för att de satsningar som görs med inriktning på skolan ger bästamöjliga resultat. Utskottet utgår frän att CAN med uppmärksamhet kommer attfölja ANT-kontaktpersonernas arbete, som man studerar nya vägar avtyp SANT-verksamhet i informations- och opinionsbildningsarbetet. Med allsannolikhet kommer missbruksupplysningen i skolans verksamhet även att få enframträdande plats i det förordade samarbetsorganets arbete. Av anförda skäl finner utskottet det inte erforderligt attriksdagen tar några initiativ beträffande ANT-verksamheten vidlänsskolnämnderna. Utskottet föreslår alltså att avslår motion 1249.Utskottet vill inte heller förorda att begär att en successivutbyggnad av SANT-verksamheten kommer till stånd, varför även motion 504avstyrks. Underåberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att till Bidrag för /81anvisar ett reservationsanslag av , 2. att riksdagenavslår motion 1979/80; 504. 3. att riksdagenavslår motion 1979/80; 1249. KrU1979/80:28 11 Organisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationerm.fl. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 76 (s. 211-212)och hemställer att tillOrganisationsstöd till vissa nykterhetsorganisationer m.jl. för budgetåret1980/81 anvisar ett reservationsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), Ing-MarieHansson (s), () och (). Statsbidrag till (punkt 3, mom.2) , , , , , och (alla s) anser att dels den del av utskottets yttrandepå s. 6 som börjar "Utskottet är" och slutar "nästabudgetär" bort ha följande lydelse; Enligt gällande förordning ankommer det pä regeringen attförklara berättigad till statsbidrag.