bet · G301LU34 · 1979-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1979/80:132 om ändring iupphovs-rätislagen (1960:729), m. m. I propositionen 1979/80:132 harregeringen () föreslagit att anta 1. lag om ändringi lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, 2. lag om ändringi lagen (1960:730) om rätt till fotografisk bild, 3. lagom medling i vissa upphovsrättstvister. Över lagförslagen har lagrådets yttrande inhämtats. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll hänvisastill vad utskottet anför på s. 7 och 8. har till lagutskottet inkommit medyttrande med anledning av propositionen. Yttrandet har fogats till dettabetänkande som bilaga. Lagförslagen har följande lydelse. LU1979/80:34 2 Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk dels att49 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i lagen skall införas enny paragraf. 15 a S, av nedan angivna Ivdelse. Lärare och andra som på grund av skriftligt avtal ingångetav en organisation av upphovsmän har rält att för sin undervisning framställaexemplar av verk genom rcprografiskt förfarande får för sanuna ändamål ävenframställa exemplar av utgivna verk av upphovsmän som ej företräds avorganisationen. Delta gäller dock endast om avtalet har ingåtts mellan å enasidan staten, en kommun, en landstingskommun eller den som annars bedriverundervisningsverksamhet i organiserade former och å andra sidan enorganisation som företräder ett flertal svenska upphovsmän på området. Mångfaldigande enligt första Slyckel får ej ske, omupphovsmannen hos någon av de avlalsslutande parterna har meddelat förbud moldet. Framställning av exemplar enligi första stycket får avseendast verk av del slag som omfattas av avtalet med organisationen. Även iövrigl gäller de villkor i fråga om rätten lill mångfaldigande som föreskrivsi avtalet. Framställt exemplar får ej utnyttjas annat än inom sådanundervisningsverksamhet som avses i avtalet. En upphovsman vars verk har Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse mångfaldigats med stöd av första stycket skall i fråga ornersättning som lämnas enligt avtalet och i fråga om förmåner frånorganisationen som väsentligen bekostas genom ersättningen vara likställd medorganisationens medlemmar. Upphovsmannen har dock alltid oberoende av deltarätt till ersättning som hänför sig lill mångfaldigandel, om han begär del efter utgången av del år då mångfaldigandel ägde rum. 1 avtalet får medbindande verkan för upphovsmannen föreskrivas att krav på sådan ersättning fårriktas endast nwt organisationen. Katalog, tabell eller annat dylikt arbete, varisammanställts ett stort antal uppgifter, må ej utan framställarens samtyckeeftergöras, förrän förflutit , då arbetet utgavs. Vad i 9 §,11 § första stycket, 14, Vad i 9 §, 11 § första stycket, 14, 22 a~22 c,24 och 24 a §§ sägs skall 15 a. 22 a-22 c, 24 och 24 a §§ sägs äga motsvarande tillämpning beträf- skall äga motsvarande tillämpning fande arbete som avses i denna beträffande arbete som avses i denna paragraf. Är sådant arbete eller del paragraf. Är sådant arbete eller del därav föremål för upphovsrätt, må därav föremål för upphovsrätt, må den ock göras gällande. den ock göras gällande. Denna lag träder i kraft . Den nya lagen skall tillämpas även på sådant verk och i 49§ avsett arbete som tillkommit före ikraftträdandet. ' Senaste Ivdelse 1978:488. LU1979/80:34 4 Lag om ändring i lagen (1960:730) om rätt till fotografiskbild Härigenom föreskrivs i fråga omlagen (1960:730) om rält till fotografisk bild alt i lagen skall införas en nyparagraf, 7 a S. av nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Vad i 15 a § lagen (1960:729) om upphovsrätt tilllitterära och konstnärliga verk är stadgal skall äga motsvarande tillämpning ifråga om rätlen idl fotografisk bild. Denna lag träder i kraft den . Den nya lagen skall tillämpas även på fotografisk bild somframställts före ikraftträdandet. Lag om medling i vissa upphovsrättstvister Härigenom föreskrivs följande. 1 S Bestämmelserna i denna lagtillämpas när det ujipstär tvist om ingående av ett sådant avtal omrcprografiskt mångfaldigande av verk i undervisningsverksamhet som avses i 15a § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk.Bestämmelserna i lagen gäller även i fråga om tvister om ingående av sådanaavtal om rcprografiskt mångfaldigande, på vilka nämnda lagrum äger tillämpningtill följd av hänvisningen i 49 S lagen om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk eller i 7 a S lagen (1960:7311) om rätt till fotografiskbild. 2 S Om en förhandling i fråga omavtal som avses i I § inte leder lill något resultat, kan vardera partenpåkalla medling. Medling kan även påkallas av den som kan vara part i avtalsom avses i I S. om en av honom framställd begäran om förhandlingar i fråga omett sådant avtal avvisas. Medlingpåkallas genom framställning till regeringen. 3 S Medling skall påkallas fråndet att förhandlingarna förklarats strandade av någon av parterna eller en begäran om förhandlingar har avvisats. Om ett sådant besked lämnas skriftligen, räknas tiden från det att mottagaren fick del av beskedet. LU1979/80:34 5 4§ Medling äger rum inför en förlikningsman. Denne utsesav regeringen. 5 S Föreligger förslag till l(")sning från parterna,skall förlikningsförhandling arna grundas på dessa förslag. Uppnås ej enighet mellan parterna vid förhandling införförlikningsmannen, kan han föreslå dem att låta tvisten avgöras av skiljemän.Han kan också medverka vid utseende av skiljemän. 6 § Om ett slutligt medlingsförslag förkastas eller omförlikningsmannen finner sig ej kunna framlägga något medlingsförslag till följd av bristande medverkan från någon av parterna, skall förlikningsmannen, orn parterna ej är ense om att hänskjuta tvisten till avgörande av skiljemän, genast anmäla förhållandet till regeringen. 7§ Har inom ett område, som förut är reglerat genom avtal,före avtalstidens slut framställts begäran om förhandlingar om ett nytt avtalskall, om parterna inte kommer överens om annat, gällande avtal ansestillämpligt även efter avtalstidens utgång, dock längst till de tidpunkter somanges i andra och tredje styckena. Om medling påkallas, skall avtalet tillämpas längst tilldess förflutit från det att ett slutligt medlingsförslag ellerförslag enligt 5 § andra stycket förkastats eller förlikningsmannen enligt 6 §till regeringen anmält, att han till följd av bristande medverkan.från part ejkunnat framlägga något medlingsförslag. Om medling ej påkallas, skall avtalet tillämpas till dessden i 3 S angivna tiden utgått. 8 § Den som är eller har varitförlikningsman får ej obehörigen röja eller utnyttja vad han har fått kännedomom under sin verksamhet. 9 S Har parterna skriftligenöverenskommit att medling inte skall äga rum, skall bestämmelserna i denna lagej tillämpas. Denna lag träder i kraft den . Den tekniska utvecklingen undersenare år har öppnat nya möjligheter för utnyttjande av upphovsrättsligtskyddade verk, t. ex. genom användande av fotokopiering, bandinspelning,mikrofilmning och videoteknik. Utvecklingen har medfört behov av en anpassningav det upphovsrättsliga regelsystemet till de nya förhållandena. LU1979/80:34 6 tillsattes en samnordiskutredning med sakkunniga från , , och för att göraen allmän översyn av den upphovsrältsliga lagstiftningen. Kommittén avgav år1974 ett delbetänkande med förslag till lagreglering av bl. a. fotokopieringoch bandinspelning inom undervisningsverksamhet (NU 21/73). Kommitténs förslagledde såvitt angår frågan om fotokopiering inte till lagstiftning i något av denordiska länderna. I stället tillsattes under åren1976-1977 i de nordiska länderna utom utredningar på upphovsrättensområde med uppgift att i nordiskt samarbete göra en allmän översyn avupphovsrätten. I åvilar uppgiften upphovsrättsutredningen (Ju 1976:02).Ulredningen lade fram delbetänkandet (SOU 1978:69) Upphovsrätt1. Fotokopiering inom undervisningsverksamhet. Betänkandet har legat till grundför den aktuella propositionen. På undervisningsväsendets område är det sedan längevanligt alt man kopierar tryckt och annat material till bruk förundervisningen. Detta sker på alla nivåer inom undervisningen. Kopieringen skeri del enskilda fallet vanligen i en relativt Hten upplaga men är sammantaget avmycket stor omfattning. Undervisningsväsendets kopieringsbehov avser tillmycket stor del material som är skyddat enligt lagen (1960:729) om upphovsrättlill litterära och konstnärliga verk (URL). Den upphovsrältsliga ensamrättenomfattar först och främst rätten att förfoga över verket genom att framställaexemplar av detta, t. ex. genom tryck eller fotokopiering samt rätten att göraverket tillgängligt för allmänheten (2 § URL). Enligt URL får alster dock ivissa särskilt angivna fall kopieras för enskilt bruk utan medgivande avupphovsmannen. Ett sådant fall är att endast enstaka exemplar framställs. Förkopiering härutöver fordras upphovsmannens tillstånd (11 § URL). Upphovsrättenvarar som huvudregel under upphovsmannens livslid och efter hans död (43§ URL). Beträffande upphovsrätten till fotografier finns enliknande reglering i lagen (1960:730) om rätten till fotografisk bild (FotoL).Skyddstiden för fotografier är normalt endast från det år då bildenframställdes (15 § FotoL). Det råder allmän enighet om att maninom undervisningsväsendet numera behöver ha möjlighet att kopiera i enomfattning som går långt utöver vad undantagsbestämmelserna om kopiering förenskilt bruk medger (prop. s. 9). De därav följande svårigheterna har delvislösts genom ett särskilt avtal mellan staten och vissa organisationer på detupphovsrättsliga området, det s. k. skolkopieringsavtalet. Det förstaskolkopieringsavtalet slöts . Det nu gällande avtalet löperut . Avtalet har tagits in som bilaga 1 till propositionen (s.98-107). Avtaletinnebär i huvudsak att lärare vid bl. a. grundskolor, gymnasie- LU1979/80:34 7 skolor och lärarutbildningsanstalter har rätt att i vissomfattning fotokopiera eller på annat sätt mångfaldiga litterära ellerkonstnärliga verk samt fotografier. I ersättning härför betalar staten tillföreträdare för berörda rättighetshavare ett visst belopp per sida.Ersättningen beräknas på grundval av en viss förenklad redovisning avkopieringens omfattning. Antalet kopiesidor som berättigar till ersättning hari avtalet beräknats till 110 miljoner. Den sammanlagda ersättningen, f. n.omkring 1,8 milj. kr., utbetalas till en av organisationerna upprättadförvaltningsorganisation, kallad BONUS, som inom sig beslutar om hur medlenskall fördelas. Det bör framhållas att de svenska organisationernas avtalendast binder organisationernas egna medlemmar. Utländska upphovsmän blir iallmänhet inte bundna, eftersom de vanligen står utanför organisationerna. Ävenen del svenska upphovsmän står utanför organisationerna. I ett antal specialfall har organisationerna ingåttkopieringsavtal direkt med vissa skolor. Inom övriga sektorer avundervisningsväsendet är förhållandena ännu oreglerade. För högskoleområdetföreligger ett förslag till avtal som utarbetats av de s. k. AUU-sakkunniga (U1968:49). I propositionen läggs fram ettförslagom lagreglering av lärares och andras rätt att för sin undervisning görafotokopior av upphovsrättsligt skyddat material. Liksom förutsättsupphovsmännens organisationer sluta kollektiva avtal beträffande rätten tillsådan kopiering. En nyhet i förhållande till nu gällande reglering är att en s.k. avtalslicensbestämmelse införs i URL. Enligt denna bestämmelse kankollekfiva avtal om rätt till fotokopiering i undervisningsverksamhet blibindande även för upphovsmän som inte är medlemmar i en avtalsslutandeorganisation. Sådana upphovsmän blir i ersättningsfrågor och i fråga omförmåner från organisationen vilka bekostas genom ersättningen likställda medorganisationernas medlemmar. Särskilda skyddsbestämmelser till förmån för upphovsmänsom slår utanför en avtalsslutande organisafion föreslås i två hänseenden. Ensådan upphovsman skall ha möjlighet att hos någon av de avtalsslutande parternameddela förbud mot att kopiering sker med stöd av avtalsbestämmelsen. Vidarehar han rätt till full ersättning för mångfaldigandet oavsett om annat skulleha gällt om avtalet tillämpats. En förutsättning härför är dock att hanframställer ersättningskravet efter utgången av del år dåmångfaldigandet ägde rum. I avtalet får med bindande verkan för upphovsmannenföreskrivas att krav på sådan ersättning får riktas endast mot organisationen. Ävtalslicensbestämmelsen i URL föreslås bli tillämpligäven på fotogra fiska bilder m. m. i För attfrämja tillkomsten av kollektiva avtal om fotokopiering på LU1979/80:34 8 undervisningsområdet föreslås dessutom bestämmelser ommedlingsförfarande i tvister om ingående av sådana avtal. Dessa bestämmelserhar intagits i en ny lag om medling i vissa upphovsrättslvisler. Förslagenföreslås träda i kraft . Den upphovsrättsliga lagstiftningenär, som utskottet inledningsvis redovisat, f. n. föremål för översyn i samtliganordiska länder utom . Utredningsarbetet har föranletts bl. a. av densnabba tekniska utvecklingen när det gäller möjligheterna att utnyttjaupphovsrättsligt skyddade verk. Ett önskemål har därvid varit att de olikakommittéerna skall komma fram till en gemensam helhetssyn på hur deupphovsrättsliga frågorna skall lösas. Det kan naturligtvis ifrågasättas om detmot bakgrund härav är lämpligt att, som skett, för svensk del lägga fram ettförslag till lagstiftning om fotokopiering i undervisningsverksamhet innanutredningsarbetet i de nordiska länderna avslutats. Som framgår av det tidigare anförda har emellertidundervisningsväsendet behov av en relativt omfattande kopieringsrätt. Uppenbartär att detta behov inte kan tillgodoses genom individuella avtal medupphovsmännen. Det är enligt utskottets mening därför otillfredsställande attdet kollektiva ersättningssystem som byggts upp med stöd avskolkopieringsavtalet inte omfattar hela undervisningsområdet och inte hellervissa kategorier av upphovsmän, bl. a. flertalet utländska författare. Behovetatt kopiera utländska verk är, som framhålls i propositionen, betydande inomsärskilt högskoleundervisningen, där enligt uppgift mer än 2/3 av detkopierade materialet avser utländsk litteratur. I likhet med departementschefenfinner utskottet vidare att frågan om fotokopiering inom undervisningsväsendetväl lämpar sig för särskild behandling, bl. a. eftersom det på ett delområde -det allmänna skolväsendet - redan finns ett fungerande avtalssystem.Erfarenheterna av delta system kan lätt tillvaratas vid en reform avseendefotokopiering inom undervisningsväsendet i dess helhet. Utskottet ser därförmed tillfredsställelse att ett förslag till lösning av hithörande problem nulagts fram för . Det kan noteras att remissinstanserna praktiskt tagetenhälligt tillstyrkt att ett separat förslag till lagstiftning om fotokopieringi undervisningsverksamhet läggs fram, liksom alt propositionen inte föranlettnågot motionsyrkande. Som framgår av slutprotokollet (prop. s. 157) har ocksåde ansvariga departementen i de övriga nordiska länderna förklarat sig inte hanågon invändning mot lagförslagen. När det gäller frågan hur en generell reglering rörandefolokopiering på undervisningsområdet skall utformas är det naturligt att mantar till vara de positiva erfarenheterna av skolkopieringsavtalet. En kollektivlösning, som endast binder avtalsparterna och medlemmar ipartsorganisationerna, är emellertid, såsom framhålls i propositionen,otillräcklig som utgångspunkt LU1979/80:34 9 för en reform på området. Uppenbart är att ett kollektivtavtal måste kompletteras med någon form av lagstiftning som tillgodoser deupphovsrättsliga intressena även hos sådana svenska och utländska upphovsmänsom står utanför de avtalsslutande organisationerna. Det torde varaofrånkomligt alt en sådan lagstiftning kommer att inrymma vissa tvångsmoment. Ipropositionen har valts en lösning som innebär att det kollektiva avtalssystemetkompletteras med en bestämmelse (15 a § URL), som föreskriver att vissa slag avavtal skall omfatta även upphovsmän som inte är medlemmar i avtalsslutandeorganisation (s. k. avtalslicens). Enligt utskottets mening medför förslagetväsentliga fördelar för både upphovsmän och nyttjare och är klart att föredraframför ett system med tvångslicenser. Avgörande för om ett avtalslicenssystem skallkunna fungera är dock självfallet att det går att få till stånd avtal för helaundervisningsväsendet. I syfte att främja tillkomsten av sådana avtal föreslåsi propositionen ett särskilt medlingsförfarande. Med hänsyn härtill och medbeaktande av de goda erfarenheter som skolkopie-ringsavtalen gett anser sigutskottet kunna utgå från att avtalslicenslösningen kommer att fungera väl ipraktiken. Eftersom den föreslagna lösningen kommer att omfatta ävenutländska upphovsmän är av särskilt intresse förslagets förenlighet med deinternationella konventionerna på området, framför allt Bernkonventionen.Denna fråga ägnades också stor uppmärksamhet under lagrådsgranskningen. Med denutformning som förslaget slutligt fått synes detta enligt utskotlets mening välförenligt med de krav som de internationella konventionerna ställer. Vid lagrådsgranskningen avstyrkte en av lagrådetsledamöter de remitterade förslagen till ändringar i URL och FotoL medmotivering att de skulle innebära att i strid mot 8 kap. 2 §regeringsformen (RF) överlåter normgivningsmakt till enskilda rättssubjekt(prop. s. 143). Lagrådets övriga ledamöter har i denna del kommit tillslutsatsen att den föreslagna regleringen i vad den hänvisar till avtal inlekan anses oförenlig vare sig med 8 kap. 2 § RF eller dess grunder eller medföreskrifterna i 2 kap. 19 § och 20 § andra stycket 8 punkten RF (s. 137).Departementschefen ansluter sig i propositionen till majoritetens uppfattning(s. 154). Med hänsyn till frågans vikt har utskottet inhämtatkonstitutionsutskottets yttrande huruvida förslagen i propositionen ärförenliga med regeringsformens bestämmelser. I yttrandet anförkonstitutionsutskottet (se bdaga) att den i lagförslagen gjorda hänvisningentill avtal på upphovsrättens område inte kan anses oförenlig medregeringsformens bestämmelser. Sammanfattningsvis konstaterar lagutskottet sålunda attförslagen i propositionen torde komma att på ett enkelt och praktiskt sätttillgodose undervisningsväsendels behov av kopieringsmöjligheter somförslagen uppfyller de krav som kan ställas på ett tillfredsställande skydd förupphovsmännen. Förslagen är också väl förenliga med de internationellakonventionerna på upphovsrättens område. Med hänsyn till del anförda och då inte funnit att den föreslagna regleringen är LU1979/80:34 10 oförenlig med regeringsformens bestämmelser tillstyrkerutskottet förslagen i proposifionen. Utskottet vill tillägga aU utskottet i likhetmed departementschefen utgår från att upphovsrättskommitléerna i alla denordiska länderna får anledning alt gemensamt komma tillbaka till frågan om dennu aktuella lagstiftningens utformning. Skulle det dä visa sig att den nuföreslagna ordningen inte fungerat på del sätt som förutsatts får självfalletfrågan övervägas på nytt. Den närmare utformningen avlagförslagen föranleder inga särskilda uttalanden från utskottets sida. alt antar de iproposifionen 1979/80:132 framlagda lagförslagen. Närvarande: (), ()*.Elvy (), ()*, i (s), MartinOlsson (c), (), (), ().Marianne (), (), (),()*, () och (). *Ej närvarande vid lietiinkandets justering. LU1979/80:34 Bilaga 11 yttrande 1979/80:5 y över proposition 1979/80:132 om ändring i upphovsrättslagen (1960:729) m. m. Proposition 1979/80:132 om ändringi upphovsrätlslagen (1960:729), m. m. har hänvisats till lagutskottet. Ingenföljdmotion har väckts. Vid sammanträde har lagutskottetbeslutat inhämta yttrande över propositionen såvittrör frågan huruvida förslagen i propositionen är förenliga med regeringsformensbestämmelser. Lagförslagen i propositionen rörfrågan om lärares och andras rätt att för sin undervisning göra fotokopior avupphovsrättsligt skyddat material. Möjligheten att fotokopiera också skyddadeverk har stor betydelse inom undervisningsväsendet. Fördel allmännaskolväsendets del harfrågan fått en praktiskt tillfredsställande lösning genomatt staten ingått kollektivt avtal med ett antal organisationer ochsammanslutningar på upphovsrättens område. Inom flertalet övriga sektorer avundervisningsväsendel är förhållandena ännu oreglerade. Lagförslagen har tillsyfte att lösa frågan för undervisningsområdet i dess helhet. Undervisningsväsendets behov av en omfattandekopieringsrätt ifrågasätts numera knappast av någon. är det, somutvecklas i propositionen, uppenbart att detta behov inte kan tillgodoses genomindividuella avtal med upphovsmännen. Del måste därför tillgodoses på annatsätt. I propositionen diskuteras olika möjligheter att lösa frågan. En möjlighet som avvisas i propositionen är att införasärskilda undanlagsbestämmelser i den upphovsrättsliga lagstiftningen ochförklara det fritt för skolorna alt utan ersättning kopiera skyddade verk. Ensådan lösning skulle bl. a. inte vara förenlig med de internationellakonventionerna på upphovsrättsonirådet. En annan möjlighet skulle enligt propositionen kunna varaatt reglera området genom en s. k. tvångslicens, dvs. en bestämmelse ilagstiftningen om att skolorna inom vissa gränser skall ha rätt att kopieraskyddade verk utan tillstånd men mot ersättning. Den tredje möjligheten, som förordas i propositionen, äratt lösa frågan genom kollektiva avtal av den typ som redan finns inom delallmänna skolväsendet samt vissa kompletterande lagbestämmelser. Genom lagbestämmelsernaskulle föreskrivas att vissa slags avtal skulle få rättsverkningar även förupphovsmän som inte är medlemmar i avtalsslulande organisationer. En sådanutsträckt verkan av ett ingånget upphovsrättsligt avtal - s. k. LU1979/80:34 Bilaga 12 avtalslicens - behövs enligt propositionen, eftersomfrågan inte kan få en fullständig lösning genom kollektiva avtal. Dettasammanhänger med att de svenska organisationernas avtal endast binderorganisationernas egna medlemmar. Utländska upphovsmän står t. ex. i regelutanför organisationerna. Förslagens bakgrund är således att den aktuella fråganinte kan lösas enbart på frivillighelens väg. Vilken väg man än väljer blir detdärför nödvändigt med inslag av lagstiftning med viss tvångskaraktär. Enligtpropositionen rymmer också ett system med avtalslicens vissa tvångsmoment.Systemet skiljer sig dock på ett avgörande sätt från tvångslicens, bådeprincipiellt och praktiskt. När det gäller ett ersättningsavtal i anslutningtill tvångslicens är upphovsmännens förhandlingsposition synnerligen svag.eftersom motparten redan genom lag har fåll räll lill det utnyttjande somförhandlingen gäller. Vid förhandlingar om elt kollektivt avtal som skall liggatill grund för avtalslicens kan däremot upphovsmannasidan åberopa sinensamrätt. Förhandlingarna får härigenom samma karaktär som förhandlingar omandra avtal på upphovsrättens område, t. ex. förlagsavtal. Lagrådetsyttrande har inhämtats innan propositionen har framlagts. En av lagrådets ledamöter har avstyrkt de remitteradeförslagen till ändringar i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk och lagen (1960:730) om räll lill fotografisk bild medmotivering all de skulle innebära att i strid mot 8 kap. 2 S RFöverlåter normgivningsmakt till enskilda rättssubjekt. Lagrådets övrigaledaniöter har i denna del kommit till slutsatsen all den föreslagnaregleringen i vad den hänvisar lill avtal inte kan anses oförenlig vare sig med8 kap. 2 S RF eller dess grunder eller med föreskrifterna i 2 kap. 19 § och 20§ andra stycket 8 RF. Departementschefen ansluter sig i propositionen tillmajoritetens uppfattning. Enligt 8 kap. 2 § RF ankommer det på att genomlag meddela föreskrifter om bl.