bet · G301KrU15 · 1979-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om främjande av ridsporten I motionen 1978/79:1855, varsbehandling på förslag av kulturutskottet i betänkandet 1978/79: 34 uppskjufilstill /80, har () och () yrkat attriksdagen beslutar att hos regeringen begära en allsidig utredning avridsporten i enlighet med vad som anförts i motionen. I motionen redovisas den utvecklingridsporlen genomgått . Som en följd av kommunernas ökadeengagemang omfattar sporten nu alla samhällsgrupper, och de drygt 600ridanläggningar som finns i fungerar alla mer eller mindre somfritidsgårdar. Den snabba ökningen av anläggningar och utövare har dock,uttalar motionärerna, fört med sig problem vid vissa privata anläggningar sominte fyller de krav Ridfrämjan-det och Svenska ridsportens centralförbunduppställer. Det förekommer sålunda att ägare vid nya ridstall saknar kunskaperom skötseln av hästar. En spekulationsartad hästuppfödning och import av hästarsom är mindre lämpade för ridsport påtalas också. Motionärerna framhåller attdel är angeläget att de hästar som ställs till ungdomarnas förfogande har fåtträtt träning. De betonar också vikten av ansvarskänsla och kunskaper hosridlärarna. Enligt motionärerna synes det angeläget att en allsidigutredning karllägger situationen vid de privata ridstallen samt ocksåanalyserar säkerhetsfrågor och olycksfallsfrekvens för ungdomar som ägnar sigåt ridsport. Vidare menar motionärerna att en regel bör införas omobligatoriskt användande av ridhjälm, åtminstone för barn och ungdom. för ridningensfrämjande Ridfrämjandel bildades . Organisationen har till ändamål attfrämja ridningen som folksport, att bedriva ungdomsvårdande verksamhet samt attsamverka med andra organisationer för ridsport och annan sport,ungdomsverksamhet, friluftsliv och fysisk fostran. Verksamheten inriktas iförsta hand på att bereda möjligheter för såväl yngre som vuxna personer tillbillig och god ridut-bildning. Med detta syfte medverkar Ridfrämjandel till attskapa goda ridhusanläggningar. Vidare bedrivs i organisationens regi enomfattande utbildning av ridinstruklörer och andra funktionärer inom ridsporlenoch därtill knuten ungdomsverksamhet. KrU1979/80:15 2 Ridfrämjandel har ca 100000medlemmar fördelade på 19 distriktsförbund och 320 lokalavdelningar. med 38000 medlemmar ärhuvudorganisation för tävlingsverksamheten. Förbundet samarbetar intimt medRidfrämjandel. Övriga organisationer är och Desvenska lantliga ryttarföreningarnas centralförbund. Från anslaget Stöd till idrotten: Organisationsstöd m.m.utgår under /80 bidrag till de fyra nämnda organisationerna medsammanlagt drygt 3,4 milj. kr. Vidare fördelas från anslaget till idrottensanläggningsstöd bidrag till ridanläggningar. Riksdagsbeslut angående uthyrning av hästar Lantbruksstyrelsen föreslog iskrivelse till regeringen ett tillägg till lagen (1944:219) omdjurskydd innebärande att yrkesmässig uthyrning av hästar för ridning inteskulle få ske utan tillstånd. Som tillslåndsmyndighet föreslogs . Lantbruksstyrelsen framhöll att många ridanläggningar harbrister i miljön som återverkar menligt på hästarnas hälsa och trivsel.Styrelsen åberopade vidare att den personal som är ansvarig för eller lederundervisning i ridning och skötsel av hästar i många fall inte är kvalificeradför uppgiften. Detta får till följd att hästarna inte sällan utsätts förlidande, bl. a. därför att personalen saknar förmåga att upptäcka och bedömaskador. Enligt lantbruksstyrelsen var det angelägel från djurskyddssynpunklatt höja ridanläggningarnas kvalitet. behandlade regeringens förslag omändringar i lagen om djurskydd (prop. 1978/79: 13, JoU 1978/79:5, rskr1978/79:41). I propositionen togs ställning till lantbruksstyrelsens nämndaförslag om tillstånd. Föredragande statsrådet delade lantbruksstyrelsensuppfattning att det fanns behov av atl från djurskyddssynpunkt kontrolleraanvändningen av hästar för ridskoleverksamhet och liknande ändamål. Enligthonom borde emellertid detta behov kunna tillgodoses genom anmälan om verksamhetentill hälsovårdsnämnd. 1 propositionen föreslogs ett tillägg till djurskyddslagens16 S av denna innebörd. biföll regeringens förslag. En bestämmelse omalt anmälan skall göras till hälsovårdsnämnden har därefter införts i dendjurskyddsförordning som utfärdades . Motion om hästaveln m. m. 1 motionen 1978/79:650 av EinarLarsson m.fl. (c, s, m), som väcktes , föreslogs att enparlamentarisk utredning skulle tillsättas med KrU1979/80:15 3 uppdrag att kvantifiera den direkta och indirektasamhällsnyttan av hästhållningen i landet och på grundval härav föreslåriktlinjer för framtida statliga insatser på detta område. Bland de frågeställningar som motionärerna ansågnödvändiga atl beakta i ett sådant utredningsarbete kan nämnas samhällsnyttanav hästsporten som fritidsaktivitet och för handikappade, ridanläggningarnassociala betydelse som fritidsgårdar för ungdomar samt ansvarsfördelningen ifråga om tillsyn över ridanläggningar, djurskydd och arbetarskydd. Utifrån dessa, och ett flertal andra punkter, ansågmotionärerna att statens direkta åtaganden avseende stöd åt hästaveln ochhästsport i vid bemärkelse borde diskuteras. avstyrkte motionen (JoU 1978/79:20) medhänvisning till att föredragande statsrådet i budgetpropositionen (prop. 1978/79: 100 bil. 13) anmält sin avsikt att utreda frågan om bl.a. det statligastödet till hästaveln. följde utskottets förslag. Utredning om statens stöd till hästaveln m. m. I direktiven för denparlamentariska utredning som tillsatts anförs att antalet hästar ilandet ökat kraftigt Jämfört med 1960-talets lägsta siffra, somhästbeståndet ändrat karaktär. Den helt övervägande delen utgörs nu avfritidshästar och hästar inom rid- och travsport. Mot bakgrund av förändringarsom ägt rum i fråga om hästhållningen skall utredningen göra en allsidigöversyn av formerna för främjande av hästaveln och andra frågor som rörhästhållningen och hästens roll i samhället. Intresset för ridning och ridsporthar ökat starkt . har verksamheten breddats ochkommit atl få stor betydelse inte minst för ungdomen. Man har också börjat inseridningens värde som aktivitet för handikappade, främst rörelsehindrade. Denangivna utvecklingen uppvisar många positiva drag. Som framhålls i motionen1978/79: 1855 har det emellertid blivit påtagligt att den snabba utvecklingenmedfört vissa missförhållanden. Lanlbruksslyrelsen har, som nämnts i det föregående, uppmärksammatden kritik som riktats mot vissa ridanläggningar och funnit det angeläget attfrån djurskyddssynpunkt höja anläggningarnas kvalitet. Med anledning av ettförslag från lantbruksstyrelsen har i djurskyddslagen förts in en nybestämmelse som ger regeringen eller myndighet som regeringen bestämmermöjlighet atl meddela föreskrifter om anmälningsskyldighet för den somyrkesmässigt eller eljest i större omfattning upplåter hästar eller använderhästar i ridskoleverksamhet. Sådan anmälan skall enligt djurskyddskungörelsengöras till vederbörande hälsovårdsnämnd. KrU 1979/80:15 4 mälningspliktenskapas bättre fömtsättningar för kontroll av ridanläggningar. Enligtmotionen har det påtalats att det förekommer en spekulationsartadhästuppfödning samt import av hästar som är mindre lämpade för ridsport. Dessaproblem, liksom andra förhållanden som har med hästhållningen att göra, kommeratl belysas genom den utredning av statens stöd till hästaveln som nyligentillsatts. Direktiven medger en allsidig översyn av frågor som rör hästens rolli samhället. Genomden omfattning som ridsporten fått har kraven på Ridfrämjandel och ridsportensövriga organisationer ökat kraftigt. Organisationerna synes väl medvetna ombehovet av insatser som syftar till att i olika avseenden skapa godaridhusanläggningar med kunnig personal. Man arbetar också aktivt på att främjasäkerheten. Sålunda föreskrivs i tävlingsreglementena att alla deltagare måstebära ridhjälm. Ridfrämjandel har därtill bedrivit en intensivupplysningsverksamhet som resulterat i att användande av ridhjälm i praktikenär obligatoriskt i sådan ridskoleverksamhet som ligger inom organisationensansvarsområde. Medhänsyn till det anförda är del enligt utskottets mening inte motiverat att hosregeringen anhålla om en allsidig utredning av ridsporten. Motionen 1978/79:1855 bör därför inte föranleda någon ytteriigare åtgärd från sida. att avslår motionen1978/79: 1855. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), ToreNilsson (m), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), i Kumla (s)och ().