bet · G301JuU33 · 1979-12-31 00:00:00 — JuU 1979/80:33 betänkande 1979/80: 33 medanledning av propositionen 1979/80:78 med förslag till lag om skyldighet förutländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader, m. ni. 1 propositionen 1979/80:78 har regeringen() efter hörande av lagrådet föreslagit att antai propositionen framlagda förslag till 1. lag om skyldighet för utländskakärande all ställa säkerhet för rättegångskostnader, 2. lag om ändring i lagen (1946;804) om införande av nya . Rörandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisar utskottet till vad som anförs idet följande under rubriken . Isamband med propositionen behandlar utskoitet den med anledning avpropositionen väckta motionen 1979/80; 1907 av (). Yrkandenai motionen redovisas nedan på s! De vid propositionenfogade lagförslagen är av följande lydelse. JuU1979/80:33 2 Lag omskyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader Härigenom föreskrivs följande. 1 § Om en utländsk medborgare som inte är bosatt här ilandet eller en utländsk juridisk person vill väcka talan vid svensk domstol mot en svensk medborgare eller en svensk juridisk person, skall på svarandens yrkande käranden ställa säkerhet för de rättegångskostnader som han genom laga- kraftägande avgörande i målet kan bli skyldig att betala. Vad som i denna lag sägs om mål gäller även ärenden. Medkärande jämställs en målsägande som för talan i brottmål och den som är sökandei ett ärende. Med svarande jämställs den som är tilltalad i brottmål och densom är sökandens motpart i etl ärende. Den som är statslös eller politisk flykting skall i frågaom skyldigheten atl ställa säkerhet enligt denna lag vara likställd med enmedborgare i den stat där han är bosatt. 2 § Säkerhet behöver inte ställas i 1. mål somhandläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. 2. mål vidfastighetsdomstol som inte avser en arrende-, hyres- eller bosladsrättslvist, 3. ansökningsmälenligt 11 kap. 17 § vattenlagen (1918:523), 4. växelmål ochcheckmål, 5. käromål somgrundas på genstämning, 6. mål som hartagits upp efter offentlig stämning, och 7. mål vidförvaltningsdomstol eller . 3 § Säkerheten skall beslå av pant eller borgen. Borgenskall ställas såsom för egen skuld av minst två personer och vara solidarisk. Är säker heten inte godkänd av svaranden, skall den prövas av domstolen. Med svarandens medgivande kan även annan säkerhet ställas. Säkerheten skall tas i förvar av domstolen eller av densom domstolen utser. 4 § Yrkandet om säkerhet skall framställas senasi närsvaranden första gången skall föra talan i målet. Var svaranden på grund av laga förfall hindrad alt framställa yrkandet då, skall han framställa del så snart det kan ske sedan förfallet upphörde. När yrkandet om säkerhet har framställts, skall domstolenförelägga käranden att inom ställa säkerhet. Ställs inte säkerhetsom godkänns av svaranden eller av domstolen, skall talan avvisas, 5 § I den mån del har avtalats i internationellaöverenskommelser, som är bindande för , är utländska medborgare och utländska juridiska personer befriade från skyldigheten att ställa säkerhet och har samma befogenhet all kräva säkerhet som svenska medborgare och svenska juridiska personer. Denna lag träder i kraft . Genom lagen upphävs lagen (1886:84s. 14) angående skyldighet för utländsk man alt i rättegång vid svensk domstolmot inländsk man ställa borgen för kostnad och skada. Den gamla lagen gällerdock i fråga om säkerhet som har ställts före ikraftträdandet. Om det i en lag eller en annan författning förekommer enhänvisning till den gamla lagen, skall hänvisningen i stället avse den nyalagen. Lag omändring i lagen (1946: 804) om införande av nya Härigenom förskrivs alt 28 § lagen (1946:804) om införande av nyarättegångsbalken skall ha nedan angivna lydelse. Utan hinder av nya eller vad i denna lagförordnats skola alltjämt anses som gällande lagen angående skyldighet förutländsk man att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställa borgenför kostnad och skada, med iakttagande av att svaranden har att framställayrkande, varom i t § nämnda lag sägs, inom tid, som i 34 kap. 2 § nyarättegångsbalken stadgas: samt lagen om beräkning av lagstadgad lid. Utan hinder av nya eller vad i denna lagförordnals skall lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid alltjämt ansessom gällande. Denna lag träder i kraft . ' Senaste lyJelse 1974:575. 1 motionen 1979/80: 1907 av IngerLindquist (m) yrkas alt beslutar alt säkerhet enligt 3 S i denföreslagna lagen kan utgöras av bankgaranli och alt den i motionen nämndajämkningen i lagtexten i 2*) vidtas. Enligt motionären kan det för en kärande vara lättare attskaffa en bankgaranli än pant eller borgen. Möjligheterna för svaranden att taställning lill om säkerheten bör godkännas eller inte skulle enligt motionärenunderlättas om det är fråga om en bankgaranli: också domstolens prövning skulleavsevärt underlättas. - Enligt motionären kan ordet "käromål" i 2 S5. i förslaget till lag om skyldighet för utländska kärande atl ställa säkerhetför rättegångskostnader inte jämställas med "mål" i paragrafensövriga punkter, och en språklig justering bör därför vidtas i lagrummet. En utländsk medborgare eller enutländsk juridisk person som väcker talan mot en svensk medborgare eller ensvensk juridisk person vid domslol här i landet är i princip skyldig altställa säkerhet för de rättegångskostnader som han kan bli ålagd atl betala.Bestämmelser härom finns i lagen (1886:84 s.l4) angående skyldighet förutländsk man att i rättegång vid svensk domstol mot inländsk man ställa borgenför kostnad och skada. En utländsk medborgare är skyldig atl ställa säkerhet enligt1886 års lag oavsett om han är bosatt här i landet eller inte. Skyldigheten attställa säkerhet kan emellertid upphävas genom överenskommelser med främmandestater. Sådana överenskommelser har också träffats i betydande utsträckning. lade regeringen fram en proposition(1978/79:186) med förslag lill ändring lag. Förslagel innebar att enutländsk medborgare inte längre skulle vara skyldig att ställa säkerhet försvarandens rättegångskostnader, om han var bosatt i . I sitt betänkande med anledning av propositionen (JuU1978/79:37) biträdde utskottet i sak den föreslagna ändringen. Med anledning avett motionsyrkande tog utskottet upp frågan om lagens språkliga utformning istort. Utskottet framhöll att lagtexten, som endast obetydligt ändrats sedantillkomsten , var ålderdomlig och svåriäsl. Enligt utskottet var den förmånga människor åtminstone delvis obegriplig. 1 samband med den aktuellaändringen borde lagen därför ses över och moderniseras så alt den fick en språkliguformning som svarade mot dagens krav. Översynen borde ankomma på regeringenskansli och en proposition föreläggas möjligt. I enlighet med utskottets hemställan beslöt attavslå propositionen och ge regeringen till känna vad utskollet hade anfört omframläg- JuU1979/80:33 5 gande av ett nytt lagförslag (rskr 1978/79: 323). 1 den förevarande propositionen föreslås en helt ny lag iämnet, avsedd all ersätta lag. Den huvudsakliga ändringen iförhållande till den äldre lagen är atl utländska medborgare som är bosatta häri landet enligt den föreslagna lagen inte skall vara skyldiga all ställasäkerhet för rättegångskostnader. Även i övrigt föreslås en del sakligaandringar som bl. a. sammanhänger med all begreppet "domstol" numerahar en delvis annan innebörd än vid den äldre lagens tillkomst. Även reglernaom säkerhetens beskaffenhet och omhändertagande av säkerheten har omarbetats. 1 propositionen föreslås vidare en följdändring i lagen ominförande av nya . Lagstiftningenföreslås träda i kraft . 1 moiionen 1907 framställs yrkandeav innebörd att beslutar att säkerhet enligt 3 S i förslaget till lagom skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet förrättegångskostnader kan utgöras av bankgaranti samt vidtar en språkligjämkning av 2 S i sanmia lagförslag. Vid riksdagsbehandlingen avde då föreslagna ändringarna lag biträdde ulskotiei i sak förslagelalt befria utländska medborgare som är bosatta här i landet från skyldighetenalt ställa säkerhet för rätte-gängskostnader, och utskottet ansluler sig tilldet förslag i samma ämne som föreligger. Utskottet godtar också i principden författningsmässiga reglering som föreslås i propositionen. Motionsönskemålei alt bankgaranti skall få godtas somsäkerhet berör 3 § i förslaget till lag om skyldighet för utländska kärande attställa säkerhet för rättegångskostnader. Enligt propositionen skall säkerhetenbestå av pant eller borgen. Borgen skall ställas såsom för egen skuld av minsltvå personer och vara solidarisk. Är säkerheten inte godkänd av svaranden,skall den prövas av domstolen. Med svarandens medgivande kan även annansäkerhet ställas. Den föreslagna regleringen med kravet att borgen skallställas av minsl två personer innebär alt sådan bankgaranti som utgörs avborgen, ställd av en bank. kan användas endast med svarandens medgivande. Ilinje med vad som anförs i motionen anser utskoitet att praktiska skal talarför att möjlighet bör öppnas för användande av bankgaranti i vidare omfattningän vad som blir möjligt enligt förslaget i propositionen. Den nya lagen börutformas i enlighet härmed. I valet mellan olika laglekniska lösningar för att nådelta syfte har utskottet fäst sig vid den reglering som föreslås rörandeställande av säkerhet i 2 kap. 25 § första stycket i del lill lagrådet år 1978remitterade förslaget till utsökningsbalk. Föreskrifterna i det lagrummetöverensstämmer i sak med den reglering som föreslås i 3 S första stycket i delhär aktuella lagförslaget såvitt gäller kravet atl säkerheten skall bestå avpant JuU1979/80:33 6 eller borgen och såvitt gäller bestämmelsen om prövning avmyndighet om säkerheten inte är godkänd av den lill vars förmån säkerhetenskall gälla. Däremot föreligger en olikhet i fråga om de formella kraven påbeskaffenheten av borgen. 1 detta hänseende innebär förslaget lillutsökningsbalk alt borgen skall ställas såsom för egen skuld och, om den ingåsav två eller flera personer.gemensamt, vara solidarisk. Såsom uttalas avföredragande statsrådet i anslutning lill denna bestämmelse omfattasbankgaranti, som ställs enligt föreskrifterna för borgen, utan vidare av vadsom i paragrafen sägs om borgen. En reglering i del nu aktuella förslaget motsvarande densom föresläs i fråga om ulsökningsbalken skulle innebära atl kravet på borgenav minsl två personer efterges. Härigenom skulle nås syftet att bankgarantinormalt skulle kunna användas som säkerhet. Emot en sådan reglering kan emellertidinvändas all svarandens ställning skulle försämras, eftersom också borgen somställs av endast en enskild, fysisk person skulle kunna användas. Dennainvändning kan dock enligt utskottets mening inte tillmätas någon avgörandebetydelse efiersom del. om räliegångskoslnaderna kan beräknas uppgå lill störrebelopp, får förutsättas alt både svaranden och rätten i fall då del är fråga omborgen av fysisk person i regel inte kommer atl godla borgen av enbart enperson. En lösning i linje med vad som föreslås i fråga om ulsökningsbalkenmotiveras också av intresset av en likartad reglering i de bådalagstiftningsärendena. Utskottet har under hänvisning lill del anförda stannatför en sådan lösning och förordar att 3 S lagen om skyldighet för utländskakärande att ställa säkerhet för rättegångskostnader ges den lydelse somframgår av ulskoliels hemslällan nedan. I anslutning härtill vill utskolletframhålla att departementschefens uttalande i specialmoliveringen tillparagrafen om att borgen som ställs av utländska juridiska personer mångagånger har ett begränsat värde också har sin tillämpning på borgen som ställsav utländsk bank. Möjligheterna att använda bankgaranti bör enligt utskottets meningmot den bakgrunden främst kunna lillämpas i fräga om garanti av svensk bank. Såsom motionären påpekat bör vidtasen språklig jämkning av 2S i det behandlade lagförslaget såvitt gällerundanlaget från skyldigheten för utländsk kärande all ställa säkerhet då hanväcker talan genom genslämning. Utöver vad nu anförts föranlederförslagen i propositionen och moiionen inget uttalande frän utskottets sida. I. att beträffandebankgaranti med anledning av propositionen 1979/80:78 och moiionen 1979/80:1907 i denna del antar 3 § i det genom propositionen framlagda förslaget lilllag om skyldighet för utländska kärande att ställa säkerhet förrätle-gångskostnader med den ändringen atl lagrummet erhåller följande somUtskottets förslag betecknade lydelse; Säkerheten skall bestå av pant ellerborgen. Borgen skall ställas såsom för egen skuld av minst två per.soner ochvara solidarisk. Är säkerheten inte godkänd av svaranden, skall den prövas avdomstolen. Med svarandens medgivande kan även annan säkerhet ställas. Säkerhelen skall bestå av pant ellerborgen. Borgen skall ställas såsom för egen skuld och. om den ingås av tvåeller flera personer gemensamt, vara solidarisk. Är säkerheten inte godkändav svaranden, skall den prövas av domstolen. Med svarandens medgivande kanäven annan säkerhet ställas. Säkerheten skall las i förvar avdomstolen eller av den som domstolen utser. 2. all beträffande utformningen av 2 § i detovan nämnda lagförslaget med anledning av propositionen och motionen 1979/ 80;1907 i denna del anlar paragrafen med den ändringen alt paragrafen erhållerföljande som Utskottets lörslag betecknade lydelse: 3, all antar det under I nämnda förslaget i de delar det inte omfattas av utskottets hemställan under 1 och 2. 4, alt antar det genom propositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1946:804) om införande av nya . Säkerhet behöver inte ställas i 1. mål somhandläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, 2. mål vidfastighetsdomstol som inte avser en arrende-, hyres- eller bosladsrättslvist, 3. ansökningsmålenligt 11 kap. 17 § vattenlagen (1918: 523). 4. växelmål ochcheckmäl. 5. käromålsom grundas på genstämning. 6. mål som hartagits upp efter offentlig stämning, och 7. mål vidförvaltningsdomstol eller . Säkerhet behöver inte ställas i 1. mål somhandläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. 2. mål vid fastighetsdomstolsom inte avser en arrende-, hyres- eller bosladsrättslvist. 3. ansökningsmålenligt 1 I kiip. 17 § vattenlagen (1918; 523). 4. växelmål ochcheckmål. 5. mål som hartagits upp efter offentlig stämning, och 6. mål vidförvaltningsdomstol eller . Säkerhet behöver inte heller ställas i annat fall omledan väcks ge- JuU 1979/80:33 -8 Närvarande:Lisa (), (), (), i (fp), (), (), i (s),(), (), (), (), (), (), () och ().