bet · G301CU22 · 1979-12-31 00:00:00 — Inga motioner htir viickts vari påkalhits direktatindriiigar i riinlebidrags-systctnet. Till dennti fråga kiiyler emellertidiiiirti an skillnaden i lånehänse-cndc mellan bostäder och lokaler ibostttdslåtigiNningeii - cii griiiis som ocksä skiljer mellan lan som förenasined räntebidrag utöver den gartintcrtidc riintenivån och lån för vilktibelahis full bosladslänerimta. fiir är 198(1 1 . Bostadsministemanmäler i propositionen (s. 74) titt lititi inte iu bereikl CU 1979/80:22 37 tillstyrka ett socitilstyrelsens förslag titt räntebidragbör lämntis till nybyggda barnstugor. Utskottet har noterat titt vissa anspråk sliillts niir detgiiller riintebidrtig för bosttidslägenlieter som (illfiilligt aiiviinds sombamstugor. Giilltmde regler (prop. 1978/79:100 bilaga 16s. CU1978/79:26. SFS 1979:423) utgår emellertid - liksom de lidigare - frän attbostadslägenheter skall anviindtis som daghem endast i den mån de inteefterfrågas för sitt avsedda iindttmål. Eventuella eftersläpningar i denkommunala daghetnsplaneringen ktin självfallet inte åberopas som grund föranspråk på räntesubventioner. Därmed blir frågan huruvida lägenheterfärdigställts som bostad eller inte (BOFS 1979:46) av endast sekundärttillämpningsintresse. Gällande tillämpning, även i senast preciserade uttryck,får därför anses utgå frän itnttigna grunder i sådan mån att det inte finnsanledning till något uttalande i detta sammanhang frän sida. Deltaställningslagande ar förenligt med vad bostadsininistern anfört i frågesvar den20 . Frågor om räntebidragsberättigande belåning av gemensammautrymmen i vissa bostadstyper - pensionärshotell och liknande kollektivabosttidslös-ningar-har lidigare behandlats av utskottet. En huvudfråga harvarit i vilken mån vissa lokaler för sjukvård m. ni. över huvud taget kundeingå i låneunderlaget för bostadslån. En tinntin fråga har varit huruvida vissalokaler för motsvtirande äiidtimål kunde anses som bostäder i läneregierntismening och därmed ge riill iiven till räntebidrtig. Dessa och diirlillanknytande frågor har behandlats i betankande CU 1978/79:26 (s. 20-21) ochyttrande CU 1979/80:1 y. Utskottet har i huvudfrågorna bl. a. hänvisat till äldreberedningensarbete. Genom föreskrifter (BOFS 1979:20) lill 2S bostadsfi nansieringsförordningen - föreskrifter som i denna del trätt i kraft den - har angetts att med bostäder jämställs "' vissagemen samma lokaler som betjänar begränsade grupper av bostäder på högst 100 lägenheter. 1 kollektiva boendeformer med allsidig lägenheissanimansiitt- ningkan underlaget ökas.------------------------------- Totalt kan utrymmenauppgå till 10 m- pr Ight 1 motion 1979/80:582 (s) föreslås isak begära förslag till åtgärder för att eliminera konsekvenserntitiv nyssnänindti precisering av förutsättniiigarntt för attgemensamma utrymmen skall få belåntissoni bostäder och därmed ge rätt tillräntebidrag. Motionärerna anser saminan-faltningsvis att föreskrifterntiinnebär ett oacceptabelt hinder för en nödvändig och för många äldre livsviktigsatsning på kommunerntis äldrevård. Dennti uppfattning återförs i sin tur lilluppgiften om att i t. ex. genomförts en omfattande och långtföre bostadsslyrelsens beslut långt frtimskriden pltinering för all byggttbostadshotell med en gcnomsniltsslorlek på cti 150 lägenheter-en planering somutgått från att de gemensiinitnti uirynimena skulle belånas som bostiider ochge räntebidrag. Femton tiv koniniunens projekt påverkas med en kostnadseffektsom för elt CU 1979/80:22 38 bostadshotell med 170 lägenheter uppgår till cti 1 milj.kr. Ikraftträdandet av föreskrifterna innebär enligt motionärerna tittutbygg-nadsprogrammel far rivas upp med flera ars förseningar som en mycketallvarlig konsekvens. Bostadsslyrelsens utgångspunkt har uppenbarligen varit attstatsmakternas lånebestäminelser avsett en möjlighet all genom besparingar i deenskilda lägenheterna ge tillfälle att bygga genietisamma utrymmen. De ökandeambitionerna har föranlett styrelsen att genom föreskrifter och sålunda utanatt avvakta en eventuell besvärsprövning begränsa de subventioneradelånemöjligheterna för utbrutna utrymmen. Styrelsen har mot denna bakgrundangett all låneunderlaget för bostäder kan ökas med högst 10 nr/liigenhet. Detfinns inte anledning för alt ta ställning lill denna ylangivelse somsådan. Styrelsens beslul innebär einellerlid vidare att somförutsättning för belåning ställts att de geniensainma lokalerna betjänar högst100 lägenheter i t. ex. pensionärsholell medan en ökning av dettalägenheisantal kan prövas i kollektiva bostadsformer med tillsidigsammansättning. Styrelsens beslul i denna del kan ulan tvekan ansesöverensstämma med i sak accepterade värderingar och planeringsönskemäl. Det kandock inte återföras till något statsniaklernas beslul. Molioniirerna har dockinte påkallat en prövning i sak av ftireskriftens lämplighet. Utskottet anser sig emellertid kunna allmänt konstateraatt även föreskrifter,av här aktuell typ som praktiskt uppfattas som en ändringav tidigare praxis bör förenas med ikraftträdande- och övergångsbestämmelser avsådan art alt de inte i sak får retroaktiv verkan. De här aktuellaföreskrifterna uppges dock inte innebära ett avsteg från tidigtire i beslutmanifesterade tolkningar. Det finns inte anledning för alt i enlighet medmotionsyrkandet begära förslag till åtgärder från regeringens sida som eliminerarkonsekvenserna av den även av motionärerna i sak tydligen accepteradeföreskriften. Del får förutsättas att i motionen berörda övergångsfrågor kanlösas i den fortsatta tillämpningen av gällande regler utifrån deras givnautgångspunkter. 4.5.3 Produktionskoslnadsbelåning/konkurrensvillkoret 1 syfte (prop. s. 51) all snabbtstimulera nybyggnad av bostäder fiireslår regeringen att godkännervad bostadsministem (s. 53-56) förordat om produklionskostnadsanpassad belåningi vissa fall. Utgångspunkten har varit önskemålet att finna en metod att minskaproblemen med överkostnader i flerbostadshus och hyres- ochbostadsriiitslägenheter. Övervägandena har också omfitttat mtiiligheien tittytterligare höja grundbeloppen vid låneunderlagsberäkningen samt titt införalidsbegriinsade riinte- och ttnior-teringsfria tilläggslän av en typ somtidigare förordats i (s)-motioner. Enighet råder nu även inom utskollel om attmetoden med produktionskostnadsan- CU 1979/80:22 39 passad belåning bör väljas. Förslaget avser hyres- och bostadsrätlshus. Det avsersamtligti de utrymmen i dessa hus till vilka hänsvn ttis vid beräkning avlåneunderiagel. Förslaget innebär att i princip de anbudsbaseradekostnaderna läggs lill grund för beräkning av lärieunderlag och pantviirde.Forhandlingsentrepre-nader och egenregibyggen faller sålunda utanför systemet. Om kostnaderna väsentligt överstiger ett på sedvanligtsätt fratnräknat pantvärde bör bostadslån inte utgå. Detta innebär i sig ingenändring av nu gällande regler. Godtas överkostnaden för belåning får denemellertid enligt förslaget också ingå i låneunderlaget. Den nya ordningenavses gälla i låneärenden vari anbud antagits efter . 15 S bosladsfinansieringsförordningen (BFF) innebär bl. a.att bostadslån inte utgår om den beräknade kostnaden för byggnadsförelaget"väsentligt överstiger panlvärdet". Bostadsslyrelsens föreskrifteranger ingen bestämd relation mellan pantvärdet och kostnaden. Det finns inteanledning alt från statsmakternas sida antyda en sådan procentuell gräns.Bostadsslyrelsens hänvisningar i föreskrifterna lill produktionsförhållandenaoch byggnadsobjektets kvalitet, möjligheterna lill rationell produktion m. ni.får anses utgöra tillräckliga riktmärken för bedömningen i det enskilda fallet-bedömningar som inte avsetls bli schablonaitade. Förslagels reella innebörd ärytterst beroende av tillämpningen av nyssnämnda regler och av att granskningenav överkoslnaderna vidmakthålls. Förslaget avser endast låneunderiagel vid nybyggnad. Denjämförelse med låneunderiagel för motsvarande nybyggnad som sktill göras närman bestämmer låneunderiagel vid ombyggnad kommer sålunda att avse detschablonberäknade låneunderiagel. I motioner görs ingen annan invändning, mot förslaget änatt del enligt motion 1979/80:1833 (s), yrkande 5, bör gälla även vidupphandling genom förhandling och i egen regi efter prövning i varje enskiltfall. Del s. k. konkurrensvillkoret innebär att lån i vissa fallkan utgå även om byggnadsarbetena inte enligt huvudregeln "upphandlasgenom infordrande av anbud och genom prövning och antagande av anbud utanföregående förhandling med anbudsgivaren"" (11 S BFF). Lån ktinsålunda utgå även i andra fall, t. ex. vid förhandlingsentreprenad, om"upphandlingen kan antagas vara minst lika fördelaktig och även i övrigtlämplig" (13 S). Är det inte fråga om upphandling, dvs. att markägarensjiilv skall bygga (egenre-gibygge) kan också lån utgå "'om kostnaden förbygget bedönies ej överstigti kostnadsnivån vid upphandling på sätt som eljestkrävs för att lån skall utgå och om egenregibygge med hänsyn lillomständigheterna i det särskilda fallet kan anses vara en lämpligproduktionsform" (14 S). Motionärernas ståndpunkt kan förefalla beslickande:konkurrensvillkoret skall gälla och tillämpas som förut och innebära att lånlämnas eller inte -beviljas lån skall låneinöjlighelerna vara lika. CU 1979/80:22 40 förslaget om produktionsanpassad belåning är emellertidockså att stimulera till upphandling i konkurrens och diirined åstadkommagynnsamniti effekter på kostnadsutvecklingen. Bostadsministem har anfört (s.55) att om detta grundläggande syfte inte skulle uppnås bör självfalletsystemet ined produktionsanpassad belåning avveckhis. Sakfrågan gäller meddessa utgångspunkter huruvida man önskar stimulertt en fortsatt övergång tillupphandling i konkurrens eller inte. Utskottet ställer sig för sin del på den linje som propositionenanger och som innebär att även reglerna om produktionskoslnadstmpassad belåningbör användas för att främja den konkurrensprincip som beslöts efter förslag iprop. 1974:150 i syfte alt pressa ner byggnadskostnaderha. Del är visserligenmöjligt att konkurrensreglerna är behäfttide med brister. Statsmakterna fåremellertid ta ställning till denna fråga när bosltidsslyrelsen under nästabudgetår redovisar sitt uppdrag att belysa effekterna av mark- ochkonkurrensvillkoren. I avsaknad av grundade överväganden i annan riktning börstatsmakterna söka upprätthålla och skiirpa de fastlagda principerna.Motionsförslaget avstyrks diirför. Enligt regeringens förslag skall nya regler omproduklionskostnadsanpassad belåning träda i kraft och gällalåneärenden diir huset uppförs enligt elt entreprenadavtal som grundas på enanbud som antagits efter utgången av . Del har hävdats frånbostadskooperationeiis sidti all den skillnad i krav på insatser, ellerfyllnadslån som belastar årsavgiften ytterligare, som därmed komiiier attuppslå kan ledti lill att de dyrare liigenheterna inte finnerbosltidsriiltsinnehavare. De bostadssökande kommer i stället att vänta på debilligare lägenheter som senare kan erbjudas enligt de nya länereglerna. Föratt undvika delta htir förordats alt de nya reglerna skall tillämpas dels ävenpå hus där anbud antagits före årsskiftet 1979-I9S0 men där inflyttning inteskett, dels på tilla hus i etapproduk-tion. Utskottet delar uppfattningen till de föreslagnaikrafttrådandereglerna kan vålla problem - i första hand vid bostadsrätt menä\'en i vissa hyresrättsfall. Utifrån samma syfte som anges i propositionen,nämligen att stimulera igångsiittningen, bör öppnas vissa övergångsmöjlighelerför alt hindra alt nybyggntid uppskjuts för att kunna placera dyrarelägenheter. Likartade förhållanden kan förckoinma vid etappbyggaiide.Belåiiingsfor-nien bör i sådana fiill kunna lilliimpas pä hus som byggts efteräven ftire antagna anbud men där inflyttning inte skett. Vad utskottetanfört bör som sin mening ge regeringen lill kiinna. Utskottet har noterat alt svårigheter vid tilläntpningenav konkurrensvillkoret uppkommer också på ett annat plan. Intressesambandmellan byggherre och enlrcprenör kan aklualisera grannlaga bedömniiigttr tivanbudsupphandlingens verkliga innehåll. Utskottet har f. n. inte lillriickligtunderlag för bedömningar i dennti del. Det fär dock förutsättas titt frågankommer att vtterligare belvsas itenom avszörtmden iiven från bosttidsstvrel- CU 1979/80:22 41 sens och regeringens sida - tivgöriinden som då kan geunderlag för nya bedömningar av de nu gällande reglernas tilliimplighel. 1 motion 1979/80:1500 (s) begärs ytterligare (iverviigtindenom tilliimpning-en av 13 § BFF. Dennti ovan berördti regel om tillåtligheten avt. ex. förhandlingsentreprentid i vissa fall kompletteras sedan första dagarntitiv av föreskriften från bostadsslyrelsen alt "hinder för lånskall i allmänhet föreligga om upphandling på grund av saiiiiirbelstivial o. d.upprepade gånger görs utan tinbiidskonktirrens". Föreskriften i denna delhar bl. a. föranielts av den upphandlingsmelod som lilliimpats inom Skellefteåkommun efter avttil med Byggfiickels produktionsttkliebohig (BPA). Motionärenhiivdar alt förhandlingsentreprenader av denna typ kan leda till lägreproduktionskostnader. Utskottet noterar all den av motionären klandradeföreskriften i sak utgör en typ av bevisbörderegel, avsedd att tmviindas vidovisshet. Den upphäver inte den grundläggande regeln altförhandlingsentreprenader skall godttis om de anses minst lika fördelaktiga somen upphandling i konkurrens. Den lorde närmast avse att komplettera kravet päatt förliandlingsentrepienaden skall vara ""även i övrigtlämplig"". Byggavtal grundtide på långsikliga och över lång lidtillämpade överenskommelser av denna typ kan även enligt utskottets mening börautsiittas för den siirskilda granskning som bevisbörderegeln påkallar. Delfinns diirför inte sktil titt tillstyrkti inolionen. har gällt attvissa/oAt/c/-fåll räkntis in i låneunderiagel om de haft till ändamål att försede boende inom ett område med varor och tjiinster- elt klart behov har krävts.I ptmlviirdet men inte i låneunderlaget kunde riiknas in bl. a. lokaler som ärtill pältilig nyttti för i huviidstik de boende inom området och som gyller eltnormtill servicebehov. Riksdtigen htir fprop. 1978/79:209. CU 1979/80:1 y. FiU1979/80:8) godkänt att niimndti lokaler som räknats in endast i pantviirdctsktill fä riiknas in i låneunderiagel. Detsamma skulle giilla iiven intebehuiiiigsbarii lokaler om dessti iir av riiigti omfattning eller eljestsärskilda skiil föreligger. Civilutskoltel konslatertide alt förslaget ombelåning i vissti undantagsfall av eljest inte belåiiiiigsbarti lokiiler inteinnebar någon iindring tiv vtid som lidigtire giilll. 1 pantvärdet men inte i låneunderhigel har redan lidigtireockså fåll riiktitis in vtirdet av "vtid som förbyggnadsförettigets påbörjande ingick i eller hörde till fastighet". 1bostadsslyrelsens föreskrifter tiiiges titt därmed avsågs iildre byggntid påfiistighelen. m. Vidtirc tiiltiltidcs all pttntviirdet därigenom iförekommande fall (siirskilt bclrtifftindc jord-bruksfasligliel) kan bestiimmaslill belopp som mols\iiitit det beriikntide \:irdcl .1'' faslighelcn cflcrn\b\ggn;idens genomförande. Dennti regel litn inte pävcrkiils genom deliiyssiitimiida riksdtigsbesliilcl och ingår ii\en i 21 i; förordningen omheriikniiig tiv hinetmderhig och ptini\tirde for bosltKlshui. CU 1979/80:22 42 Dellii innebär sålunda bl. a. all del forlfartinde finnselt frän låneunderiagel skilt paiilvärdebegrepp. Bostiidsminisleni anmiiler i proposilioiien all hon inteiir beredd titt biträda elt förslag alt vissa lokaler sominte utgör bostadskomplement vid ombyggnad av flerbostadshus bör fä raknäs in ipanlvärdet. Ständpunkien anges grundad pä uppfattningen att niimndtibeslut skulle ha inneburit all del inte längre finns lokttler som kan ingå ipanlvärdet men inte i låneunderiagel och alt tillskapandet tiv en sådanmöjlighet skulle vara mindre väl förenligt med en av de grundläggandeintentionerna bakom riksdagsbeslutet. Utskottet har för sin del övertygats om alt det finns ettpraktiskt behov av att i vissa saneringsfall kunna medge all lokaler som inteutgör bostadskomplement får räknas in i panlvärdet men inte i låneunderlaget.En sådan ordning skulle ansluta väl till gällande möjligheter all räkna invärdet av nyltigheter som ingår i eller hör till fasligheten. Det kan t. o. m.sältas i fråga om inte dessa möjligheter redan tillgodoser de ställdaanspråken. Något bärande skäl mot en sådan ordning har inte anförts. Utskottetnoterar att därav inte heller skulle följa några ökade anspråk på krediter -skillnaden är all de opriorilerade krediterna i den mån och när de kan erhållaskan sökas med bättre säkerheter. Regeringen bör därför ulan riksdagensytterligare hörande ge föreskrifter som klart medger en lokalbelåning vidombyggnad i huvudsaklig överensstämmelse med syftena bakom bostadsslyrelsensförslag. Vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. En metod att mildra prisutvecklingens effekter påboendekostnaderna är och har varit att anpassa låneunderiagel till dennautveckling och därmed få lägre kapitalkostnader. Utredningen omprisutvecklingen inom bostadsbyggandet m.m. skall bl. a. belysa den inverkansom automatiska justeringar av låneunderlag och pantvärde eventuellt kan ha påden långsiktiga prisutvecklingen. Utredningen skall också, orn det finns ettsådant samband, överväga om nuvarande former är acceptabla med hänsyn till effekternaför prisutvecklingen. Utskottet har i delta sammanhting inte anledning lillandra bedömningar än att nuvarande tillämpning tills vidare bör fortsätta. Detförhållandet att produktionskostnadsbelåning införs ger inte anledning alltillmäta den nuvarande beräkningen av läneunderlag och pantvärde minskadbetydelse. 1 motionerna 1979/80:400 (c) och 1007 (s) tas upp fråganom hur låneunderlag och pantvärde skall anpassas till kostnadsutvecklingen förflerbostadshus i vissa mindre orter. 1 (c)-motionen föreslås en översyn medsyfte alt införa en tilläggskoefficient för mindre flerbostadshus. 1(s)-motioneii begärs utredning och förslag i fråga om de stora överkostnadernaför bostadsbyggande i glesbvgd - elt vrkande som utgår från små fierbosladshusi mindre orter i ijlesbvcd. CU 1979/80:22 43 Enligt nu gällande ordning fårortskoefficienlen höjas när det gäller småflerbostadshus i mindre orter. Under motsvarande förutsättningar får ortskoefficientenhöjas när del gäller småhus. Dessa regler är tillämpliga idelar av Norrbollens. Västerbollens, , , Kopparbergsoch . Dessa regler anmäldes vid föregående (CU 1978/79:26s. Vid samma tillfälle begärde med anledning av motioner, (s)resp. (c), att ytterligare överväganden om prisstrukturen i de berörda orternaskulle göras i anslutning till arbetet vid statens pris- och kartellnämnd ifrågan om byggkostnads- och entreprenadprisulvecklingen. Regeringen har ocksågett i samråd med nämnden elt sådant uppdrag. Denna särskildaaspekt på prisutvecklingen lorde också komma att berörtis av utredningen omprisutvecklingen inom bostadsbyggandet m. m. Utskottet noterar också att enproduktionskoslnadsbelåning för hyres- och bostttdsrältshus även i här avseddafall ger fördelar. Motionärernas syften får anses i väsentlig omfattningtillgodosedda genom redan gällande bestämtnelser och givna undersökningsuppdrag.Det är emellertid antagligt all av motionärerna åberopade förhållanden gälleräven inom andra delar av landet än delar av de angivna skogslänen. Del liggerinom regeringens eller bostadsmyndighelernas befogenhet alt vidga särreglernastillämpningsområde och omfattning. Utskottet har förutsatt alt regeringen låterytterligare följa dessa frågor och vidtar påkallade åtgärder utan någon begäranfrån sida. har aktualiseratfråga bl. a. om lånemöjlighelerna för styckebyggda resp. gruppbyggda småhus ochhävdat alt de styckebyggda husen har sämre belåningsmöjligheter. Utskottetnoterar att varje schablonisering av beräkningarna i sig kan leda till attskillnader kan påvisas jämfört med mer detaljerade beräkningar.Bostads-styrelsen har angett att syftet varit att jämställa likvärdiga hus ibelåningshänseende och att detta syfte också får anses ha uppnåtts. När detgäller belopp för finplanering utgår skillnaderna från ett uttalande i prop.1977/78:100 (bilaga 16 s. 163) i anslutning till elt av godkäntförslag att lillägg för finplanering fick göras även för småhus som sktillbebos av lånsökanden. Även enligt utskottets mening bör principen vara alt.oavsett beräkningsmetoden, den ena byggformen inte skall generellt sett gesbättre villkor än den andra. När del gäller tillägg för finpltinering m. m. börrelationen mellan beloppen anses inte bunden tiv riksdtigens tidigare beslul.Utskottet har förutsatt titt regeringen eller bostadsstvrelsen gör de ytterligtireöverväganden som eventuellt kan erfordras i denna del. Någon åtgärd frånriksdagens sida är inte påkallad. Vidare har aktualiserats fråga om slyckehusen missgynnasgenom att kostnadsutvecklingen inte kan beakttis genom uppräkning medlidskoefficient. Denna fråga bör ses i elt vidare sammanhang. Utskottet harutgått från att överväganden löpande görs även i denna del. CU 1979/80:22 44 Slutligen, i delta saiiiiiitinhang.har angetts att skillnader melltin pioduk-tionstyperna i fråga om redovisningav extra standard kan medföra all slyckehusbyggaren sätts i ett sämre liige ängrupphusbyggaren då godtagen produktionskostnad prövas. Även i denna del harutskottet utgått från att frågorna löpande följs. Frågan om låneandelen för enskilt ägda hyreshus har vidupprepade tillfällen behandlats av . Utskottet har inte funnit någonanledning att förorda en sänkning därav från lill enligtförslag i motion 1979/80:1516 (s), yrkande 1. Därtill knuten anslagsfrågabehandltt nedan (4.13.1). Motionsförslag om beräkningen av låneunderlaget när detgäller åtgärder som sänker drift- ocli underhållskostnaderna har behandlatsovan (4.2.4). Läneunderlagsberäkningar berörs också av i betänkande CU1979/80:24 behandlad fråga om bostadsbelåning av vissa samlingslokaler. har medgett att lån fårlämnas för att täcka hyresförluster, senast (CU 1978/79:26 s. 40. 72) avseendesådana hyresförluster som uppkommer . 1 budgetpropositionen finnsnu inte något förslag om en förlängning av medgivandet. Bostadsministem anför(s. 75-77) alt långivningen bör upphöra helt med är 1980. 1 motion 1979/80:1833(s). yrkande 7, föreslås medge alt hyresförlustlån får lämnas tivenför förluster . Förslaget i motion 1979/80:403 (vpk), yrkande 1 a.är att lämnar ett sådant medgivande beträffande sådana hyresförlusterhos allmännyttiga bostadsföretag som uppkommer . Antalet outhyrda lägenheter .sjunker totalt sett och varår 1979 ca 10 750. Hälften av dessa fanns i sju kommuiier. av de outhyrdalägenheterna finns i hus som förvaltas av allmännyttiga bostadsföretag.Bostadsministern redovisar uppfattningen att hyresförlustlanen inte torde kunnaanses utgöra någon stimulans lill ökat bostadsbyggande. Hon medger alt del ivissa fall inte torde vara möjligt för vissa allniännytliga bostadsföretag allpa egen hand eller tillsaninitins med kommunerna klara de ekonomiskapåfreslningtir som uteblivna hyresintäkter medför och att siirskildasti'Klinsatser därft'>r kan visii sig behövligti. Hon hiinvisar eiiiellertidtill titt förslag skulle liimnas som gör det iiiöjligt för regeringen alt vidprövningen av tinsökningar om extra skatteuljämningsbidrag ta särskild hiinsyntill de kommuner som behöver göra ekonomiska insatser i tillmiinnytligabostadsföretag på grund tiv i)ll)vn7ingss\;irighe!cr. Setlernierti htirhiidgetminislern i proposiiion 1979/ 8(1:9(1 (s. 29) tmfiirt till \ isstiomsliiiii.liglictei" bör siirskilt hetiklas under de kommaiKle ärcii vkbeviljinde ii\ extra sktitleuliiimningsbiditiu- bltind dem ,11! \ issaki>iiiimii:ci litii i[X'C)e!|i liogti kostiititlcr pti griintl ,i\ sloitihyrestorluster i kommimtihi och tillmiimiylligti bosltidsfiiretag. Som huvudregelks tirsiar till uigiingspunklen itis i den tillmiinna ekonomiska siiutilioiien CU 1979/80:22 45 hos den söktiiide koinmuneii.