bet · G301KU50 · 1979-12-31 00:00:00 — Enligt 1 kap. 1 § förordningen gäller dock att sådantstudiestöd utgår endast under förutsättning att läroanstalten ellerutbildningslinjen är statlig, statsunderstödd eller ställd under statligtillsyn. Något statligt ekonomiskt stöd har inte utgått till Nordisktmusikkonservatorium. för regeringens beslut om ändring istudiestödsförordningen stod konservatoriet inte under statlig tillsyn. Förstgenom beslut . alltså närniare ,föreskrev regeringen att konservatoriet skall stå under tillsyn avskolöverstyrelsen. Enligt utskottets mening borde beslutet om tillsyn hafattats som eller åtminstone i nära anslutning till beslutet att tain skolan i förteckningen. Utöver detta påpekande har granskningen av ärendetinte gett anledning till något särskilt uttalande från utskottets sida. KU1979/80:50 37 j) Regeringens beslut rörandetaxitrafiken i Utskottet har granskat regeringensbeslut rörande taxitrafiken i . Besluten och derasbakgrund m. m. redovisas i en kanslipromemoria som fogas till detta betänkandesom bilaga 22. Den företagna granskningen har inte gett anledning tillnågot särskilt uttalande från utskottets sida. k) Regeringens handläggning av ett besvärsärende angåendeetableringsrätt för läkare Utskottet har granskat regeringensbeslut , vari besvär av två läkare i över beslut avsocialstyrelsen bifallits. Läkarna har därigenom medgivits att vid etableringsom privatpraktiserande läkare få tillämpa sådana särskilda arvoden som detfinns möjlighet till enligt övergångsbestämmelserna till läkarvårdstaxan(1974:699). I granskningspromemorian, bilaga 23, lämnas redogörelse förgällande regler på området och de uttalanden som regering oeh riksdag gjort ifrågan. Den verkställda granskningen har inte föranlett någotsärskilt uttalande från utskottets sida. Den granskning som sålundaslutförts samt resultatet därav får utskottet för Närvarande: (), (),(), (), (), Per (),(), (), (), GunnarBiörck i (m), (), (), (), () och (). Vid avsnitt 9 och 11 har () ersatt () och vid avsnitten 4, 5 och 12"a) har () ersattSven-Erik (). KU1979/80:50 38 Beträffande avsnittet 9. Regeringens handläggning avutlänningsärenden, såvitt avser prövningen av sådana ärenden inom regeringen, av , , , , , och (allas) vilka anser att det avsnitt på s. 24 som börjar "Enligt utskottet" och slutar "särskiltangeläget" bort ha följande lydelse: Viktiga uppgifter förinvandrarpolitiken är att säkerställa en inflyttning som svarar mot Sverigesförmåga att på ett tillfredsställande sätt ta emot de invandrade, dels attverka för en fortsatt generös flyktingpolitik. Endast genom en smidig menlikafullt handfast tillämpning av uppställda regler kan invandrarpolitikenvinna stadga och insatserna för invandrades anpassning till svenskaförhållanden ge önskade resultat. Vid genomförande av denna politik blir detalltid sist och slutligen fråga om beslut som rör enskilda människor, vilka medrätta upplever dessa som påfrestande därför att de griper så djupt in i deberördas liv och välfärd. Därmed växer enligt utskottet kraven på insikt,erfarenhet och kompetens hos de ytterst ansvariga. För tiden efter har ansvaret förinvandrarpolitiken kommit att anförtros inte mindre ån fem olika statsråd.Detta förhållande vittnar enligt utskottet inte om att de borgerligaregeringarna försökt lösa de ofta svåra problemen inom invandrarpolitiken meddet allvar och ansvar som de motiverar. De snabba växlingarna har gjort attingen ansvarig fått den tid som krävs för att vinna den kunskap och erfarenhetsom ett förtroendeingivande handhavande av dessa politiskt och tekniskt svårafrågor förutsätter. Konsekvenserna härav kan enligt utskottet avläsas i växandeärendebalanser i och, vilket är än allvarligare, envacklande hållning inom de borgerliga regeringarna till invandrarpolitikensregler. Detta har bl. a. fått menliga följder i fråga om assyriernas/syrianernasinvandring och anpassning. Sammanfattningsvis måste utskottet konstatera atthandläggningen av utlänningsärenden inom regeringen präglas av osäkerhet ochoklarhet. anfört ges till känna. Beträffande avsnittet 9. Regeringens handläggning avutlänningsärenden, såvitt avser formerna för ändring av den nordiska passkontrollöverenskom melsen, av , , , , , och (alla s) vilka anser att det avsnitt på s. 25 som börjar "Anledningen till"och slutar "inte föreligger" bort ha följande lydelse: Enligt artikel 28 i det s. k.Helsingforsavtalet skall de fördragsslutande parterna söka bevara ochytterligare utveckla det samarbete som lett till att KU1979/80:50 39 deras territorier utgör ett passkontrollområde. Kontrollenav resande som passerar gräns mellan nordiska länder skall även i övrigtförenklas oeh samordnas. I artikel 68 sägs att skall beredastillfälle att yttra sig innan länderna överenskommer om ändring i avtalet. Detförutsätts även i artikel 46 att rådet skall höras i frågor av förevarandekaraktär. Som framgår av den ovan lämnade redogörelsen tillkomändringarna i den nordiska passkontrollöverenskommelsen på initiativ av densvenska regeringen. Ändringarna genomfördes utan hörande av ochdess organ. Enligt utskottet är det i detta avseende befogat att rikta kritikmot handläggningen av frågan. anfört ges till känna. Beträffande avsnittet 11. Regeringens behandling avriksdagens skrivelser, såvitt avser skrivelser på de arbetsmarknads- ochindustripolitiska områdena, av , , ,, , och (allas) vilka anser att den del av utskottets yttrande som på s, 28 börjar "Enmera" och på s, 29 slutar "sida" bort ha följandelydelse: Utskottet vill först erinra om deparlamentariska förutsättningar som gällde /. Efterden första trepartiregeringens avgång kunde riksdagensborgerliga majoritet inte enas om ett regeringsalternativ. Denfolkpartiregering som bildades stöddes endast av 39 av ledamöter.Det förutsattes därför att nödvändiga majoriteter i fick skapas frånfall till fall. Det utmärkande för en parlamentarisk demokrati är undernormala förhållanden att politisk samstämmighet råder mellan en majoritet iparlamentet och regeringen. Denna grundläggande förutsättning var som nyssframgått inte uppfylld . Därmed kunde inte hellerregringen göra anspråk på att spela den ledande roll som en regering normaltinnehar i en parlamentarisk demokrati. I stället gick denna roll över tillriksdagen. Regeringens uppgift borde i detta läge enbart ha blivit att lojaltverkställa de beslut som fattat och som i många fall också hadeinitierats där. Även den borgerliga trepartiregering som tillkom efter valet1979 borde ha respekterat de av fattade besluten. Utskottets granskning har syftat till att på ett centraltpolitiskt avsnitt -arbetsmarknads- och industripolitiken - undersöka hurregeringen följt beslut. Granskningen har inneburit att viktigareriksdagsbeslut på dessa områden har jämförts med regeringens åtgärder medanledning av dessa beslut. Underlaget för granskningen har varit ett omfattandematerial, som redovisas som bilaga 12 B till betänkandet. Den företagna granskningen visar enligt utskottet, för detförsta, att i åtskilliga fall har regeringen ännu inte verkställtriksdagsbesluten. Av de sammanlagt 51 skrivelser som avlät tillregeringen /på dessa områden stod 12 skrivelser vidmitten av februari KU1979/80:50 40 månad 1980 öppna i ett eller flera avseenden. Bland debeslut som inte har verkställts är begäran om en lösningav frågan om anställningsskyddet för vissa långtidssjuka. Frågan borde enligtriksdagen lösas skyndsamt (AU 1978/79:3). Inte heller har regeringen uppfylltriksdagens begäran samma höst att en plan för skogsnäringen skulleutarbetas. I avvaktan på att denna plan färdigställdes borde enligtriksdagsbeslutet nedläggningar vid ASSLs anläggningar i inte ske (NU1978/79:16 mom. 9.1). Utskottet har inhämtat att pä grund av regeringensoverksamhet har några klara besked beträffande dessa anläggningar inte kunnatlämnas. Ytterligare ett annat exemepl kan nämnas där regeringenännu inte har efterkommit beslut. Det gäller de s. k. nationellautvecklingsbolag som enligt borde inrättas inom i första handområdena energi, miljövård och transportsystem. 1 beslutet anvisades ocksåmedel för detta ändamål (NU 1978/79:59 mom. 32). I budgetpropositionen 1980förklarar industriministern att några nationella utvecklingsbolag inte börinrättas . För det andra har regeringen enligt utskottets uppfattningi flera fall inte handlat i överensstämmelse med beslut. Utskottet skallbelysa detta med ett par exempel från olika fält. I varvspropositionen hösten1978 föreslogs bl. a. dels ökade resurser till de regionala utvecklingsfondernai de berörda länen, dels bildande av särskilda investmentbolag för varderaGöteborgsregionen, och Malmö-Landskronaregionen. De ökaderesurserna borde enligt proposttionen främst (kurs, här) användas i de kommunerdär särskilt regionalpolitiskt stöd kan lämnas enligt regeringens beslut.Riksdagen ansåg emellertid att resultatet av de resurser som sätts in blir bästom de regionala utvecklingsfonderna, som har kännedom om de lokalaförhållandena, självständigt får avgöra hur medlen skall användas. Riksdagenbeslöt därför, med ändring av propositionen, att samtliga medel skulle kanaliserasvia utvecklingsfonderna (NU 1978/79:17 s, 45). I regleringsbrevet har på ettsätt som inte överensstämmer med riksdagsbeslutet handlingsfriheten förutvecklingsfonderna begränsats genom föreskriften att om regionalainvestmentbolag bildas får deras verksamhet endast (kurs. här) avse de kommunersom regeringen har angett i viss förordning. beslut i fråga om textilindustrin (NU1978/79:48) har inte fullföljts. Så har exempelvis frågan om tekonäringenskulturella värden inte beaktats, försörjningsberedskapsstödet försvagats oehutredningen om ursprungsmärkning kommit till stånd först trotsbeslut vid 1977/och består endast av en person. Vidare harregeringen först efter påstötning från sida föranstaltat omutredning av skinn-och lädervaruindustrin. Uppdraget har trots riksdagensbegäran dock inte gått till en parlamentarisk utredning utan tilltekodelegationen. Regeringens sätt att verkställa riksdagsbeslutet i maj1979 om lag om jämställdhet mellan kvinnor och män (AU 1978/79:39) ärytterligare ett KU1979/80:50 41 exempel på handlande som strider mot beslut.Genom att inte nödvändiga följdändringar i arbetstvistlagen utarbetades ochheller inte den aviserade informationskampanjen om den nya lagstiftningen kom igång kunde lagstiftningen inte sättas i kraft den 1 januari 1980som planerat var. har sedermera beslutat om en ändrad jämställdhetslagstiftning,men denna skall inte träda i kraft förrän . Vidare visar granskningen enligt utskottet att regeringeni många fall inte fullföljt beslut när det gäller de statsägdabolagen. Utskottet vill i detta sammanhang mera allmänt berörafrågan om förhållandet mellan statsmakterna och de statliga bolagen. I enkanslipromemoria, bilaga 12 C, redovisas rättsläget beträffande regeringensmöjligheter att styra verksamheten inom statliga bolag. Utskottet vill först framhålla att möjligheteratt påverka förhållandena inom de statliga bolagen inte är begränsade tilluttalanden riktade till regeringen i samband med behandlingen av propositions-och motionsärenden. kan även genom lagstiftning eller i samband medmedelsanvisning bestämma under vilka former verksamheten vid enskilda statligabolag skall bedrivas. Vidare skall erinras om att utser 18riksdagsledamöter som får närvara och ställa frågor vid Statsföretagsbolagsstämmor. Statsföretags årsredovisning blir också föremål förriksdagsbehandling. Motsvarande gäller för Svenska Varvs årsredovisning. Enstatlig utredning, den s. k. redovisningsutredningen, vars betänkande (SOU1978:63) efter avslutad remissbehandling f. n. bereds inomindustridepartementet, har föreslagit att regeringen skall överlämnaen mer fullständig redogörelse till över det statligaföretagsägandet. Med mellanrum, t. ex. en gång per valperiod, börrapporten enligt utredningen göras mer omfattande och då innefatta enprincipdeklaration från regeringens sida om det statliga företagandets mål ochriktlinjer. Regeringen bör i ett sådant sammanhang redogöra för hur de statligaföretagen levt upp till näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiskaviljeyttringar. Enligt förslaget skall redogörelsen föranleda motionsrätt ochutskottsbehandling. Utskottet är väl medvetet om de begränsningar somföreligger i fråga om regeringens formella möjligheter att styra de statligabolagen. Utskottet vill emellertid erinra om att i samband medtillkomsten av Statsföretag uttalade att regeringen fortfarande skulleha huvudansvaret för skötseln av den statliga företagssektorn. Den föreslagnaansvarsuppdelningen mellan regeringen och förvaltningsbolaget såg riksdagensom ett nödvändigt led i en rationell ledning av de statliga företagen (prop.1969:121, SU 168). I flera av de granskade fallen har enligt utskottetregeringen undandragit sig detta huvudansvar genom att endast passivtvidarebefordra uttalanden till bolagen. Ett exempel på detta ärregeringens behandling av uttalanden om verksamheten vid SSAB.Regeringen har här nöjt KU1979/80:50 42 sig med att skicka över beslut för kännedomtill . Någon annan åtgärd har icke vidtagits när det gäller riksdagensbegäran om en utvecklingsplan för . om en utredning med uppgift attskyndsamt granska den mellansvenska gruvindustrins läge och föreslå lämpligaåtgärder m. m. (NU 1978/79:43). På grund av denna passivitet från regeringenssida har t. ex. SSAB-ledningen kunnat inleda MBL-förhandlingar om avveckling avden malmbaserade metallurgin i Domnarvet . trots riksdagensbeslut att bibehålla denna verksamhet ytterligare ca.ett år, längst tillutgången av . Andra exempel på att regeringen inte förmått hindraföretag att handla i strid mot beslut kan hämtas från varvs- ochbryggeriområdena. Sålunda pågick i praktiken en avveckling av varv trotsatt uttalat att i avvaktan på utredningsarbetet om de mindre oehmedelstora varven borde inga åtgärder vidtas som kunde vara av avgörandebetydelse för de olika varvens framtid (NU 1978/79:17 s. 34). har en strukturplan utarbetats utan att, såsomförutsattes i riksdagsbeslutet, hänsyn tagits till regionalpolitiskasynpunkter och sysselsättningsaspekter (NU 1978/79:9 s..6). Utskottet måste sammanfattningsvis konstatera att i mångafalT har regeringen inte följt beslut på de närings- ocharbetsmarknadspolitiska områdena. I stället för att lojalt oeh så snabbt sommöjligt verkställa dessa beslut har regeringen på viktiga punkter antingendröjt med sina åtgärder eller handlat i strid mot riksdagsbeslutet eller intetillräckligt energiskt fullföljt intentioner. Utskottet vill peka på två allvarliga konsekvenser avregeringens försumlighet. Den ena konsekvensen är de svårigheter för olikabygder och branscher som bristen på följsamhet mot beslut fört medsig. Den mer sysselsättningsfrämjande näringspolitik som beslöt under1978/har på viktiga punkter inte omsatts i verkligheten. Denandra allvarliga konsekvensen är att ställning som den främstastatsmakten riskerar att försvagas. måste i enlighet medparlamentarismens princip kunna lita på att regeringen lojalt verkställerriksdagens beslut. Den mest allvarliga konsekvensen är givetvis risken för attmedborgarnas förtroende för de parlamentariska institutionerna urholkas. Detanförda ger utskottet till känna. Beträffande avsnittet 11. Regeringens behandling avriksdagens skrivelser, såvitt avser invandrares valbarhet, av (båda fp) vilka anser att den del av utskottets yttrande pås. 30 som börjar "Regeringen uppdrog" och slutar "störreskyndsamhet" bort ha följande lydelse: En större grundlagsöversyn har länge diskuterats. Vid enöverläggning med partiledarna aktualiserade statsminister KU 1979/80:50 43 frågan om en sådan översyn, men mötte då inte någotintresse hos de övriga partiledarna. Vid en förnyad partiledaröverläggning islutet av 1979 enades dock partiledarna om en grundlagsöversyn, som sedermerakom till stånd genom de direktiv som regeringen utfärdade . Inom gjordes på ett tidigt stadiumden bedömningen, att frågan om rösträtt för invandrare som inte är svenskamedborgare eventuellt kunde komma att behandlas i den störregrundlagsöversynen. Om så skulle bli fallet ansågs det lämpligt att i dettasammanhang också utreda frågan om utländska medborgares och statslösasvalbarhet till vissa statliga uppdrag. Sedan det genom besked.blivit klart att frågan om invandrarnas rösträtt inte skulle behandlas avgrundlagskommittén har regeringen uppdragit åtkommunaldeniokratiska kommittén att gör den utredning som harbegärt. Utskottetsgianskning av denna fråga föranleder ingen erinran. Beträffande avsnittet 12. Övriga frågor a) Utbildning iSverige av libyska medborgare vid av , , , , , och (alla s) vilka anser att den del av utskottets yttrande på s. 32 som börjar "Den verkställda" och slutar "utskottets sida" bortha följande lydelse: Utskottet anser sig böra framföra följande kritiskasynpunkter på handläggningen av denna fråga. Ett mycket stort antal statsråd i tre regeringar hardeltagit i överläggningar om ifrågavarande utbildnings lämplighet frånutrikespolitiska, försvarspolitiska, handelspolitiska oeh näringspolitiskautgångspunkter. Däremot har ingen samlad bedömning gjorts av resp. regering idess helhet. Detta har skapat en ofta motsägelsefylld bild av de olika,regeringarnas inställning. Sammanfattningsvis vill utskottet uttala atthandläggningen av frågan präglats av stor förvirring och oklara besked. Det harvarit ägnat att skapa osäkerhet hos dem, som har sökt råd och anvisningar frånmedlemmar av regeringen. anfört ges till känna. Beträffande avsnittet 12. Övriga frågor b) Regeringensbeslut i visst "utflaggningsärende" av , Per och i (alla m) vilka anser att den del av utskottets yttrande på s. 33 som börjar "Utskottet har" och slutar "av fartyg" bort haföljande lydelse: Regeringens beslut om fartygen och lett till att ett tidigare framgångsrikt rederiföretag tvingats tillavveckling. Dessutom har statliga kreditgarantimedel om 16 milj. kr. riskerats.Utskottet måste för sin del konstatera att något hinder enligt gällandelagstiftning inte förelåg för KU1979/80:50 44 regeringen att bifalla ansökningen. Det är vidareuppenbart att ett bifallsbeslut i detta fall hade varit lämpligt. Även medhänsyn till tidigare praxis, som måste anses som mycket liberal, hade ettsådant beslut varit klart försvarbart. Detta gäller inte desto mindre somkommerskollegium oeh flertalet övriga remissinstanser hade tillstyrkt atttillstånd gavs. Om så hade skett, skulle de mycket allvarliga ekonomiskakonsekvenser som blivit följden av regeringsbeslutet ha kunnat undvikas. Detanförda ger utskottet till känna. Beträffande avsnittet 12. Övriga frågor c) Fråga ombidrag till vissa befrielserörelser i av , Per och i (alla m) vilka anser att den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjar "Utskottets granskning" och slutar"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Utskottets granskning har gett vid handen att regeringensbeslut om ekonomiskt bistånd till patriotiska frontens båda grenar kort före deallmänna valen i landet 1980 kunnat missuppfattas såsom ett politisktställningstagande emedan andra grenar ställts åt sidan. Enligt utskottet är detviktigt att svenska biståndsinsatser i berörda mottagarländer inte kanmissuppfattas på detta sätt. Vad utskottet anfört ges till känna. Beträffande avsnittet 12. Övriga frågor d) Fråga omremiss av den s. k. av och (båda fp) vilka anser att den del av utskottets yttrande på s. 34 som börjar "Utskottethar" och slutar "utskottets sida" bort ha följande lydelse: Av redovisningen framgår att varit ett ledi förberedelserna för de förhandlingar som regeringen gav i uppdrag att föra. Personalorganisationerna har varitföreträdda i utredningen genom sakkunniga, som kunnat foga särskilda yttrandentill dess betänkande. Utskottet noterar att regeringen utan eget ställningstagandeöverlämnat betänkandet jämte det material som tillförts ärendet avpersonalorganisationerna till . Utskottets granskning har inte föranlett något särskiltuttalande från utskottets sida. Beträffande avsnittet 12. Övriga frågor f) Regeringenshandläggning av tillsättning av skoldirektörstjänst i av HildingJohansson. , , , , och (alla s) vilka anser att den del avutskottets yttrande på s. 35 som börjar "Vad som" och slutar"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Regeringen har i ärendetbl. a. haft att beakta ett riksdagsuttalande KU1979/80:50 45 1957 om att vid tillsättning av skolledarbefattning storvikt bör tillmätas skolstyrelsens förord. Vad som förevarit ger utskottetanledning att understryka vikten av att skolstyrelsens förord såsom riksdagenförutsatt tillmäts avgörande betydelse vid tillsättning av skolledartjänster.Det är självfallet den kommunala skolstyrelsen som har bäst förutsättningar attmed hänsyn till de lokala förhållandena bedöma de sökandes lämplighet för enviss skolledartjänst. Vad särskilt gäller jämstålldhetsaspekten vidtillsättning av skolledartjänster finns ett uttalande av visst intresse ipropositionen 1975/76:39 om skolans inre arbete m. m. Där anför föredragandestatsrådet bl. a. som sin mening att det är angeläget att vid tillsättning avskolledare en jämnare fördelning mellan könen eftersträvas. Utskottet delardenna uppfattning. Uppgiften att fullfölja strävan att öka antalet kvinnor påskolledande befattningar bör dock i första hand ligga på skolstyrelsen. Detanförda ger utskottet till känna. Beträffande avsnittet 12. Övriga frågor j) Regeringensbeslut rörande taxitrafiken i av ,, , , , KerstinNilsson oeh (alla s) vilka anser att den del av utskottets yttrandepå s. 37 som börjar "Den företagna" och slutar "utskottetssida" bort ha följande lydelse: Enligt gällande bestämmelserom yrkesmässig trafik kantillståndsgivande myndighet föreskriva skyldighet för innehavare av tillståndtill taxitrafik att ansluta sig till en av myndigheten godkänd förening, somhar till syfte att hålla beställningskontor eller ha hand om uppgifter i övrigtför trafiken. I den proposition om vissa taxifrågor (prop. 1979/80:142) somregeringen framlagt för föreslås att tillståndshavarnaregelmässigt skall vara anslutna till en gemensam beställningscentral. Isammanhanget uttalas i propositionen att det i allmänhet inte finns någotutrymme för flera beställningscentraler inom samma trafikområde. Huvudfrågan i det granskade ärendet har varit om den sedan1976 gällande skyldigheten för taxiägarna i att ansluta sig av tillståndsgivaren godkänd förening för gemensamma trafikändamål skallbestå eller inte. Regeringen har genom sitt beslut i frågan den 1 november 1979förklarat att anslutning till föreningen i fortsättningen inte längre skallvara obligatorisk. Enligt beslutet bör "åtminstone tills vidare"andra åtgärder än anslutningsskyldighet prövas för att åstadkomma en för allaberörda tillfredsställande ordning. I beslutet uppdrar regeringen åtvederbörande länsstyrelse att fortlöpande följa utvecklingen och vidta deåtgärder som kan finnas påkallade i syfte att nå ett ändamålsenligt anordnandeav taxitrafiken i . Genom sitt beslut har regeringen visserligen formelltavgjort den i ärendet tvistiga frågan. Med hänsyn till beslutets utformning ochinnehåll i övrigt har avgörandet emellertid i realiteten överlämnats till enunderordnad myndig- KU1979/80:50 46 het, nämligen . En sådan lösning är enligtutskottets mening inte förenlig med det ansvar som regeringen har att somhögsta besvärsmyndighet på området vägleda underordnade myndigheter och geklara besked i tvistiga frågor. Detanförda ger utskottet till känna. Beträffande avsnittet 12. Övriga frågor k) Regeringenshandläggning av ett besvärsärende angående etableringsrätt för läkare avHilding , , , , , och (alla s) vilka anser att den del avutskottets yttrande på s. 37 som börjar "Den verkställda" och slutar"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Som närmare framgår av granskningspromeniorian, bilaga 23,gav regeringen genom beslut två läkare i tillståndatt vid etablering som privatpraktiker få tillämpa arvoden som med 20 %översteg låkarvårdstaxans (1974:699) belopp.