bet · G301CU16 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:16 med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avseranslag till bostadsbidrag m. m. jämte motioner Regeringen har i propositionen1979/80:100 bilaga 16 () under lill. B 7 (s. 80-90)föreslagit att 1. godkänna denhöjning av det statliga bostadsbidraget söm förordats i regeringsprotokollet, 2. godkänna deändringar i fråga om hyresgränser för statskommunalt bostadsbidrag lillbarnfamiljer och hushåll utan barn och lill vissa folkpensionärer m. fl. somförordats i regeringsprotokollet, 3. godkänna deändringar i fråga om inkomstgränserna och i reglerna för underskotlsavdrag somförordats i regeringsprotokollet, 4. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats om när ändringar i inkomst- ochfamiljeförhållanden skall påverka bidraget, 5. under trettondehuvudtiteln för /81 till Bostadsbidrag m. m. anvisa ettförslagsanslag av 1 . Utskottet har i detta sammanhang behandlat motionerna1979/80: 399 av () och () vari hemställs altriksdagen anhåller att regeringen låter utreda förutsättningarna för ocheffekterna av att tillämpa i motionen föreslaget utökat skattejämkningssystem istället för nuvarande botadsbidrag, 1011 avLars m. fl. (vpk) vari hemställs 1. allriksdagen beslutar a. altden nedre hyresgränsen bibehålls vid . b. att följande övre hyresgränser skall gälla: förensamstående utan barn . , för makar utan barn . , för hushåll med 1 barn . , för hushåll med 2 barn . , för hushåll med 3 barn . , för hushåll med 4 barn . och för hushåll med 5 eller flera barn . c. att den nedre inkomstgränsen höjs med . förbarnfamiljer och med . för hushåll utan barn, d. attden övre inkomstgränsen höjs med , 2. att under B 7 Bostadsbidrag m. m. 16)för /81 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . 1979/80. eU1979/80:16 ' 2 förhöjt förslagsanslag av 1 , " . 7-95 av () och i (c) vari hemställs att hos regeringen begär att samma inkomstprövnings regler skall gälla för bostadsbidrag för såväl gifta som samboende och ensamstående, - ' 1518 av förste vice talmannen () ochGullan () vari hemställs att hos regeringen anhåller omförslag till ändrade regler för beräkning av bostadsbidrag för barnfamiljer ochpensionärer som anpassas lill de förväntade höjningarna av taxeringsvärdena försmåhus i enlighet med vad i motionen anförts, 1523 av () vari föreslås att riksdagenbeslutar avslå den föreslagna regeländringen alt underskotlsavdrag inte skallkunna ingå i underlag för bostadsbidrag saml begär nytt förslag från regeringeninnebärande all inte villaägare ensidigt drabbas av ändrade regler, 1833 avOlof m. fi. (s) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs 13. att godkänner deändringar i fråga om inkomstgränserna som förordals i motionen, 14. att till Bostadsbidrag m.m. för /81 anvisar ett i förhållande lill regeringens förslagmed . förhöjt förslagsanslag av I . 3 Uppgifter om bostadsbidragen I budgetpropositionen (prop.1979/80:100, bil. 16 s. 80-90) behandlas frågan om anslag till bostadsbidragför /81 samt vissa förslag om höjning av det statligabostadsbidraget och om ändringar beträffande hyresgränser, inkomslgränser ochunderskottsavdrag. Från del ovannämnda anslaget bekostas statliga ochstatskommunala bostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll utan barn. Dessutomdisponeras medlen av för de bostadsbidrag till vissafolkpensionärer som kan beviljas fr. o. m. . Gällande regler kansammanfattas på följande sätt. Statligt bostadsbidrag (SBB) utgår lill familj som helt eller delvis försörjs inom familjen. Bidraget haringen direkt anknytning till bosladskonsumtionen utan syftet är främstfördelningspolitiskl. Oredu-ceral bidrag utgår med . per barn och år. Bidraget är inkomstprövat. Till grund för beräkningenav bidragets storlek läggs den taxerade inkomsten vid taxeringen året förebidragsårel. Oreducerat bidrag utgår vid en bidragsgrundande inkomst som inteöverstiger . Överstiger den inkomsten . minskasbostadsbidraget av denna inkomst mellan . ochmed av inkomster . av en familjs samlade förmögenhetöver CU1979/80:16 3 läggs lill den bidragsgrundande inkomstenliksom del sammanlagda avdraget för underskott i förvärvskälla över 4 000 kr.SBB bekostas helt av staten. Statskommunalt bostadsbidrag (SKBB) utgår såväl tillbarnfamiljer som lill hushåll utan barn. Inkomstprövningsreglerna är desammasom beträffande SBB utom såvitt gäller hushåll utan barn. För dessa hushållreduceras bidraget av den del av inkomsten som överstiger . SKBB är vidare knutet till bostadskostnaden och utgår avdenna kostnad mellan des. Den nedre gränsen är gemensam föralla grupper för vilka SKBB utgår. Den är fr. o. m. 450 kr.per månad. Den övre hyresgränsen är avpassad fill bostadsbehovet för olikastora hushåll. Om både SBB och SKBB utgår läggs bostadsbidragen samman och SBBminskas i första hand. F. n. utgår statsbidrag av de totalakostnaderna för SKBB. När bidraget beräknas, beaktas dock högst avbostadskostnaden mellan hyresgränserna. Fr. o, m. ärstatsbidragsandelen med i övrigt oförändrade regler. Statskommunalt bostadsbidrag tdl vissa folkpensionärer m.fl. utgår i vissa fall som ett utfyllnadsbidrag lill kommunah bostadstilläggtill folkpension. Inkomstprövnings-och förmögenhetsprövningsreglerna är desammasom vid SBB och SKBB. Bostadsbidragen lill vissa folkpensionärer betalas f. n.till av staten. Fr. o. ni. utgår statsbidrag med 43 %även för dessa bidrag. 3.2 Statistiska uppgifter om bostadsbidragen Av anslagsframställningför /81 har nedanstående uppgifter om bidragsgivningensomfattning m. m. hämtats. Makar med barn Ensamstående med barn Hushåll utan barn Samtliga 596 591 565 Av tabellen ovan framgår attantalet barnfamiljer med bostadsbidrag minskat med drygt 50 000 (). medan antalet hushåll utan barn som erhållitbostadsbidrag ökat med 20 000. Av en undersökning som gjorts beträffandebidragsgivningen framgår att antalet hushåll medbostadsbidrag då uppgick fill ca 500 000, I* 1979/80. CU1979/80:16 4 varav omkring 410 000 barnfamiljer och 90 000 hushåll utanbarn. En faktor som bidrog till minskningen av antalet barnfamiljer med bidragär enligt alt allt fler hushåll har inkomster som innebär enskärpt bidragsreduklion. För hushåll ulan barn är den nedre inkoinstgränsenoförändrad , vilket också reducerar antalet hushåll som kan fåbidrag. Vid jämförelser mellan bör dock beaktas attantalet hushåll med bidrag varierar och kan komma att öka lilldecember 1979. lämnades statskommunalt bostadsbidraglill ca 45 000 folkpensionärer, något som innebär en minskning med 20 000 sedan1978. Hushållens relativa fördelning efterbidragsgrundande inkomst Bidragsgrundande inkomst, I . Median- Samt- - 30- 40- 55- värde liga 29.9 39,9 54,9 Makar med barn Ensamstående med barn Hushåll utan barn av makar med barn och 57 %av ensamstående med barn hade bidragsgrundande inkomster lägre än 38 000 kr.och erhöll sålunda oreducerade bostadsbidrag. Bostadskostnader för hushåll med bosladsbidra\;. (%). Andel % över gällande Drygt hälften av barnfamiljerna ochöver av hushållen utan barn har sålunda bostadsutgifter som år 1979översteg gällande övre hyresgränser. Bland barnfamiljerna var denna andel högstför hushåll med 2 barn. Enligt överstegs de hyresgränser somfastställts att gälla från den av av barnfamiljerna ochungefär hälften av hushållen ulan barn. CU1979/80:16 5 3.3 Pågående utredning rörande bostadsbidragssystemet m.m. tillkallades enutredning (bosladsbidragskommitlén) för all utreda bostadsbidragen tillbarnfamiljer m. fl. I direktiven (Dir. 1979:42) till bosladsbidragskommitlénanförde bostads-ministern bl. a. följande. Enligt gällande regler beslårbostadsbidraget av en statlig del, lika stor för varje barn i familjen, och enslatskoinmunal del, som är knuten till bostadskostnaden. Regelsystemet har successivt gjorts mer detaljerat.Bidragsbeloppen samt hyres- och inkomslgränserna har justerats. Trots dettafinns del alltjämt brister i systemet, framför allt om nian ser det frånfördelningspoiitisk synpunkt. Jag återkommer till detta i det följande. De alltmer komplicerade reglerna har medfört behov av enomfattande administration. Det är främst inkomslprövningsreglerna som medförproblem i tillämpningen. Enligt de kontroller som vissa kommuner har gjort desenaste åren förefaller felaktiga bostadsbidrag ha betalats ut i störreomfattning än man lidigare hade haft anledning alt förmoda. Den ökade kontrollsom delta ger anledning till kan medföra att administrationen blir än meromfattande. 1978/79:100 (bilaga 16 p. B 3) har jag redovisat deåtgärder som regeringen mot denna bakgrund har vidtagit. Jag har ocksåförulskickal alt en översyn skall göras av adniinistraiionen av bostadsbidrag. Jagförordar att en sådan översyn nu kommer lill stånd. Översynen bör också omfattabidragsreglerna. Uppgiften att göra en sådan översyn bör anförtros ål ensärskilt tillkallad kommitté. Syftet med översynen bör vara att förenklaregelsystemet och administrationen ulan att bidragens bostadspolitiska ochfördelningspolitiska syften äventyras. Det ankommer inte på kommittén att föreslå sådanaförbättringar av bostadsbidragssystemel som får till följd att statens ellerkommunernas kostnader för bostadsbidragsgivningen ökar. De ekonomiska följdernaav regelsystemändringarna bör därför noga analyseras. En grundläggandeutgångspunkt för utredningsarbetet är all ett förändrat syslem skall kunnafungera vid såväl oförändrad som ökande elier minskande bidragsgivning. En första uppift för kommittén bör vara all se över deregler som gäller för inkomstprövningen. Till grund för denna ligger f. n. dentill statlig inkomstskatt laxerade inkomsten vid taxeringen året förebidragsårel. Om man och kvinna är sammanboende räknas den sammanlagdainkomsten. Barnens eventuella inkomster räknas inte. Inkomstuppgiften hämtas avden bidragsprövande myndigheten direkt från taxeringsmyndigheten. Om familjensförmögenhet är större än , ökas inkomsten av del överskjutandebeloppet. Till den laxerade inkomsten läggs också den del av del vid taxeringenmedgivna underskottsavdraget som överstiger . Om inkomsten överstigeren viss gräns, som är olika för barnfamiljer resp. hushåll utan barn, reducerasbidraget med en viss andel av inkomsten. Reduktionen skärps vid inkomster överen högre inkomstgräns. Kritiken mot del användainkomstbegreppet har inte bara gällt dess inaktualitet och de administrativaproblem som försöken alt rätta lill detta har medfört. Andra anledningar tillkritik har varit att inkomstbegreppet är en dålig mätare på hushållets förmågaatt betala bostadskostnaden eftersom CU1979/80:16 6 det inte lar hänsyn till omfattningen av det enskildahushållets verkliga ekonomiska bärkraft. Vidare har regeln om sainnianläggningav sammanboendes inkomster kritiserats för att den har en med sanibeskattningjämförbar effekt. Det föreligger också svårigheter att på ett rättvist sättbeakta avdrag för underskott i förvärvskälla och förekomsten av förmögenhet. Inkomstbegreppet och inkomslprövningsreglerna harövervägts . Jag vill erinra om arbetet inomfamiljepolitiska koiiiniitlén. redovisat i betänkandena (SOU 1967:52)Barnbidrag och familjetillägg och (SOU 1972:34) Fainiljestöd samt inombostadslilläggsgruppen. redovisat i betänkandet (Ds B 1974:1) Bostadstillägg -inkomstprövning och administration. Också boende- och bosladsfinansieringsutredningarnabehandlade frågan i sill slutbetänkande (SOU 1975:51-52) Bostadsförsörjning ochbostadsbidrag. Utredningarna prövade bl. a. möjligheten att ersättainkomstprövningen med en beskattning av bostadsbidragen, men fann att del iett sådant system blir svårare att göra bostadsbidragen till ett effektivtbostadspolitiskt instrument. En annan svårighet, som utredningarna pekade på.är alt den fördelningspolitiska effekten blir helt olika beroende på vem ihushållet som beskattas för bostadsbidragen. a. dessa skäl avvisadeutredningen denna möjlighet. Den har prövats också av skatleulredning.1 sitt slutbetänkande (SOU 1977:91) Översyn av skattesystemet anslöt sigutredningen till boendeutredningarnas bedömning. Boendeutredningarna ansåg att det fanns tre alternativ somvar möjliga att använda vid inkomstprövningen. 1. ettinkomstbegrepp inom beskattningens ram. 2. ensjälvdeklarerad framtida inkomst, 3. den sjukpenninggrundandeinkomsten. Utredningarna fann emellertid alt inget av alternativenger en rättvisande och entydig bild av den ekonomiska bärkraften hos olikahushåll. Efiersom behovet av ett tillförlitligt mått alt användas vidinkomstprövningen är gemensamt för många områden ansåg utredningarna att frågankräver en mer genomgripande behandling och lösning. Utredningarna drogslutsatsen att nuvarande inkomstbegrepp och inkomslprövningssystem fickaccepteras t. v. i avvaktan på frågans lösning i ett större sammanhang. 1 prop.1975/76:145, som behandlade utredningarnas förslag i den del de gällde de individuellabostadssubventionerna, framhöll dåvarande bostadsministem bl. a. att frågan omett enhetligt mått alt användas vid inkomstprövningen av olika sociala förmånerligger inom ramen för socialpolitiska samordningsutredningens (S 1975:02)arbete. Någon ändring av del tillämpade inkomstbegreppet föreslogs därförinte. godtog denna bedömning, men begärde av regeringen ett förslagom att även underhållsbidrag till barn skulle beaktas vid inkomstprövningen (CU1975/76:25, rskr 1975/76:308). 1976/77:100 bilaga 16 föreslogs attunderhållsbidrag av administrativa skäl liksom inte skulle beaktas.Riksdagen godtog regeringens förslag (CU 1976/77:18, rskr 1976/77:187). Enligt vad jag har erfarit kommer socialpolitiskasamordningsutredningen att behandla frågan om ett enhetligt inkomstbegrepp iett betänkande . Utredningens överväganden gäller dockinkomstbegreppet inom hela det socialpolitiska bidragssystemet och lar intesärskilt sikte på bostadsbidragen. Mot denna bakgrund anser jag alt en översynav inkomstbegreppet i bostadsbidragssystemel bör ingå i uppgifterna för denkommitté som jag nu föreslår. CU1979/80:16 7 De alternativ som boende- ochbostadsfinansieringsutredningarna prövade torde alltjämt vara av intresse. Vidprövningen av alternativet med en självdeklarerad framlida inkomst kan detockså vara lämpligt att pröva möjligheten att låta slulavräkningen ingå som ettled i skaltemyndigheternas taxerings- och debiteringsarbele. Kommittén bör vara oförhindrad att pröva även andraalternativ. De olika alternativen bör studeras med avseende på aktualitet,säkerhet, rättvisa saml möjligheter lill administrativa förenklingar ochbesparingar. Kommittén skall också pröva vilka regler som bör gälla försammanläggning av inkomster i hushållet och om del nuvarandesammanboendebegrep-pel bör ändras. Härvid bör främst de fördelningspoliliskaoch administrativa effekterna av olika alternativ redovisas. Jag finner del angeläget ;itt kommittén försöker finnainkomstbegrepp som bättre än de nuvarande belyser ett hushälls behov avekonomiskt stöd för sitt boende. Kommitténs förslag skall syfta till allförenkla administrationen och åstadkomma största möjliga tillförlitlighet.Kommittén skall saniråda med socialpolitiska samordningsutredningen,ensaniförälderkonimittén (S 1977:16). studiestödsulredningen (U 1975:16) ochden kotnmitté som socialministern avser att föreslå skall tillkallas för altgöra en samlad översyn av det ekonomiska slödel till barnfamiljer med särskildinriktning på flerbarnsfamiljernas situation. Enligt direktiven börutredningsarbetet bedrivas skyndsamt. Kommittén bör vara oförhindrad alt läggafram delförslag. Kommitténs arbete beräknas pågå . En utgångspunkt för en reformeringav bostadsbidragssystemel bör enligt bostadsministem (bil. 16 s. 87) vara attdet skall inriktas på att effektivt stödja de hushåll som alltjämt ärtrångbodda och de hushåll som har en stor försörjningsbörda. Bådebostadspolitiska och fördelningspolitiska strävanden anges motivera dennainriktning. Mot bakgrund av den inriktning av reformverksamhetenbeträffande bostadsbidragssystemel som angetts i budgetpropositionen föreslåsriksdagen godkänna regeringens förslag till förändringar bl. a. av delstatliga bostadsbidraget (SBB), av hyresgränser för statskommunaltbostadsbidrag (SKBB), av inkomslgränserna och reglerna för underskotlsavdragvid beräkning av bostadsbidrag. Principen att i första hand inrikta reformerna inombostadsbidragssystemel mot all stödja trångbodda hushåll och hushåll med storförsörjningsbörda torde vara obestridd. 1 del följande behandlar utskottet de enskilda förslagen ibudgetpropositionen och i motioner om ändringar av bostadsbidragen. CU1979/80:16 8 Som framgått ovan utgår SKBB av bostadskostnaden mellan vissa s. k. hyresgränser. Den nedre hyresgränsenär gemensam för alla grupper för vilka SKBB utgår. F. n. är den . I budgetpropositionen föreslås alt den höjs till . I motionen 1979/80:1011 (vpk) yrkandet 1 a föreslåsatt den nedre gränsen behålls oföiändrad på . Beträffande de övre hyresgränserna föreslås ibudgetpropositionen och i motionen 1979/80:1011 (vpk) yrkandet 1 b att dessagränser höjs. De olika förslagen samt gränsernas nuvarande nivå framgår avnedanstående sammanställning. Övre hyresgränser kr./månad Förslag i budgetpropo- motionen sitionen 1979/80: 1011 (vpk) Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 eller flera barn Förslaget i vpk-motionen överensstämmer medbostadsslyrelsens förslag i anslagsframställningen beträffande bostadsbidragför /81. Förslaget om en differenfiering för varje barn är enupprepning av förslag från . Bostadsministemerinrar om sina uttalanden i förra årets budgetproposition om allhyresgränserna alltjämt bör anpassas till trångboddhelsnormerna - för hushållmed två personer eller fler högst två personer per rum utöver kök ochvardagsrum. Förslaget i budgetpropositionen om höjda övre hyresgränser innebär,bortsett från differentieringen, alt hyresgränserna höjs med ytterligare för barnfamiljerna och något mindre för hushåll ulan barn. I budgetpropositionen framförda förslag om ändradehyresgränser innebär sammanfattningsvis följande. För de som fårboendekostnader som ligger . övre hyresgränser utgåroförändrade bostadsbidrag för . För hushall med barn som får höjning avboendekostnaden därutöver ökar bostadsbidraget på grund av att den övrehyresgränsen höjs mera än den nedre. Barnfamiljer som har bostadskostnaderunder nu gällande övre hyresgränser får en minskning av bidraget med högst 40kr. därför alt den nedre hyresgränsen föreslås höjd. Detta minskadebidrag kompenseras dock för hushåll med 2 barn eller flera om den ibudgetpropositionen föreslagna höjningen av SBB genomförs. CU1979/80:16 9 behandlar utskottet nedan (4.5). Förslagen om ändrade hyresgränser innebär sålunda allbarnfamiljernas bostadsstöd i de flesta fall kommer att förbättras under år1981. Enligt utskottets mening får de ändringar av hyresgränserna som föreslåsi budgetpropositionen accepteras inom ramen för tillgängliga resurser och medutgångspunkt i den principiella inriktning av bostadsstödet som förordats avbostadsministem. Förslagen i motionen 1979/80:1011 (vpk) yrkandena 1 a och 1 bavstyrks med hänvisning till del anförda. 4.3 Inkomstgränser rn. Fr. o. ni. gäller altbostadsbidrag lill barnfamiljer minskas av den bidragsgrundandeårsinkomsten mellan . och , och av inkomstendäröver. För hushåll ulan barn minskas bostadsbidraget av denbidragsgrundande årsinkomsten mellan . samt med 24 %däröver. Som framgått ovan har antalet barnfamiljer blandbidragslagarna minskat - en minskning som enligt bostadsministem inte enbartförklaras med inkomstprövningsreglernas utformning ulan delvis torde bero påförbättrade kontrollmöjligheter av utgående bidrag. En annan förklaring tillminskningen anges i budgetpropositionen vara att allt fler kvinnor ined barnförvärvsarbetar och all familjen därvid har sådana inkomster att den kan klarabosladsutgifterna utan bostadsbidrag. Bostadsslyrelsen föreslår alt inkomstgränserna anpassas ihuvudsak lill den nominella inkoinsluivecklingen . Enligt bostadsministem bör - med beaktande av de ovannämnda bostadspolitiska och fördelningspoliliska strävandena - en höjning avSBB föredras framför en höjning av den nedre inkoinstgränsen. En höjning av dennedre inkomstgränsen medför alt bidraget höjs lika mycket för alla som harinkomster över nuvarande gräns oberoende av försörjningsbördan. 1budgetpropositionen förordas inga höjningar av inkomstgränserna. Beträffande inkomslgränserna föreslås ibudgetpropositionen dock alt inkomstgränsen för ensamstående med barn sänksfrån . till , vilket isolerat innebär att bostadsbidragetminskar med /månad. begärde är 1976 att en ändring av inkomslprövningsreglernaskulle ske så att underhållsbidrag och bidragsförskott påverkade denbidragsgrundande inkomsten. Genom det nu framlagda förslaget om differentieringav inkomstgränserna beroende på om det finns en eller två vuxna i familjenanser bostadsministem att ett inkomstbegrepp skapats som bättre än f. n.avspeglar behovet av stöd i förhållande lill inkomst och försörjningsbörda. 1 motionen 1979/80:1011 (vpk) yrkandena le och Id samt imotionen 1979/80:1833 (s) yrkandet 13 föreslås ändrade inkomstgränser. Av nedanståendesaminanslällning framgår nuvarande inkomslgränser samt i budget- CU1979/80:16 10 propositionen och i motionerna föreslagna förändringar,vilka föreslås gälla fr. o. m. . fr. o. m. 1979/80: 1979/80: 1833 (s) 1011 (vpk) -1- 2 000 makar m. fl. Slutligen föreslås i motionen1979/80:1495 (c) alt begär alt samma inkomstprövningsregler skallgälla för såväl gifta och saniboende som ensamstående. Enligt motionärernakommer - med den i budgetpropositionen föreslagna konstruktionen av den nedreinkomslgränsen - underhållsbidrag eller bidragsförskott inte att medräknas förgifta eller samboende. Vad först gäller frågan om nivån för de nedreinkomslgränserna får utskottet anföra följande. Som anförs ibudgetpropositionen innebär en höjning av dessa gränser all bostadsbidragethöjs lika för alla som har inkomster över nuvarande gräns - en höjning sominträffar oberoende av försörjningsbördan. För hushåll som har inkomster undernuvarande nedre inkomstgräns innebär höjningen inget ökat bostadsstöd. mening motiverar såväl bostadspolitiska som fördelningspoliliskasynpunkter att de ekonomiska resurser som f. n. kan avsättas för att förbättrasamhällets bostadsstöd tillförs trångbodda hushåll och hushåll med storförsörjningsbörda. Ulskoltels ställningstagande innebär alt inolionerna1979/80:1011 (vpk) yrkandet 1 c och 1833 (s) yrkandet nedreinkomstgränser avstyrks. Vad därefter gäller förslaget i budgetpropositionen omdifferentierade nedre inkomstgränser för barnfamiljer beroende på om det finnsen eller två vuxna i familjen bör först erinras om alt (CU1975/76:25) begärt att en sådan ändring i inkomslprövningsreglerna skulle skeså att dessa bättre anpassades till hushållens ekonomiska bärkraft, något som isin lur borde innebära alt underhållsbidrag och bidragsförskott skulle inräknasi den bidragsgrundande inkomsten. Bostadsministem erinrar om detta riksdagensbeslul och tillägger att om den nedre inkomslgränsen för barnfamiljer sattesolika beroende på om del finns en eller två vuxna i familjen skulle dessutombättre än f. n. hänsyn tas lill behovet av stöd i förhållande till inkomst ochförsörjningsbörda. Genom den i budgetpropositionen föreslagna differentieringenav den nedre inkomslgränsen har i inte ringa omfattning CU1979/80:16 11 begäran om ett mera rättvisande inkoinstprövningsbegrepplillgodoselts på ett administrativt acceptabelt sätt som hänsyn istor utsträckning tagits till hushållens försörjningsbördti. Utskottet kansålunda acceptera förslagen i budgetpropositionen om differentierade nedreinkomstgränser för barnfamiljer. Vad utskottet ovan anfört om inriktningen avbostadsstödet innebär även att utskottet accepterar regeringens förslag omoförändrade nedre inkomstgränser för hushåll ulan barn och för makar ni. fl.med barn, dvs. Även förslaget i motionen 1979/80:1495 (c) om attunderhållsbidrag ni. skall medräknas även för gifta och samboende avstyrks,bl. a. med hänvisning till vad ovan anförts.