bet · G301JuU24 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:24 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt gälleranslag till polisväsendet jämte motioner Utskottet tillstyrker regeringens ipropositionen 1979/80: 100 bilaga 5 (iusliliedepartementet) under punkten B I(s. 21.-23) framlagda förslag och hemställer att lillRikspolisstyrelsen för /81 anvisar ett förslagsanslag av192814000 kr. Regeringen harunder punkten B 3 (s. 23 och 24) föreslagit alt till Statenskriminaltekniska laboratorium för /81 anvisa ett förslagsanslagav . Regeringens förslag underförevarande punkt innebär en ökning av anslaget med I . i förhållandetill anslaget för innevarande budgetår. Uppräkningen hänför sig till ökadelönekostnader och andra kostnader. Förslaget innebär bl. a. attrikspolisstyrelsens begäran om inrättande av en ny tjänst som kemist vid denkemiska sektionen inte tillgodoses. Till stöd för begäran om en ny tjänst som kemist hänvisaderikspolisstyrelsen till alt en markant ökning av tekniskt komplicerade ärendenhar lett lill oacceptabla handläggningstider vid sektionen. Sedan regeringenför lagt fram sitt förslag lill medelsberäkning under denna punkt harlaboratoriet hos påtalat de ökade krav som kommer atlställas på laboratoriet som en effekt av den i budgetpropositionen föreslagnaförstärkningen av polisens resurser för narkotikabekämpning: finnsvid laboratoriet en stor balans av narkolikaärenden, och extra personal haranställts för att avarbeta denna balans. Enligt utskottets mening är det angeläget att effekten avden ökade satsningen mot narkotikabrottsligheten inte motverkas av bristandepersonella resurser hos statens kriminaltekniska laboratorium. Men hänsyn lillvikten av att i del rådande statsfinansiella läget iaktta återhållsamhet ochtill angelägenheten av de övriga anslagsbehov som skall tillgodoses inom ramenför anslagen till polisväsendet får dock regeringens medelsberäkning underdenna punkt godtas. Vid detta ställningstagande förutsättei 1 1979/80.7 saml. JuU1979/80:24 2 utskottet att laboratoriet under budgetåret i särskild ordningkan tillföras sådana extra resurser all besvärande ärendebalanser vidlaboratoriet kan undvikas. att till Statenskriminaltekniska laboratorium för /81 anvisar etlförslagsanslag av . Lokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader.Regeringen har under punkten B 4 (s. 25-29) föreslagit att tillLokala polisorganisationen: Förvaltningskostnader för /81anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1979/80: 801 av GullanLindblad och () hemställs alt hos regeringen anhålleralt vid utarbetandet av den nya polislagen särskilt bör beaktas dels allpolisens arbete bör ingå som en integrerad del i samhällets rättshjälp, delsatt andra reaktionsformer än anvisning och rapport bör tillskapas, dels attsnabbheten fram lill ett beslut bör eftersträvas särskilt när det gäller ungalagöverträdare. 1 motionen 1979/80: 1116 av WiggoKomsledl m, fl. (m) yrkas atl som sin mening ger regeringen lillkänna vad som anförts i moiionen beträffande omfördelningar av resurser inompolisdistrikten. Motionärerna uttalar bl. a. all det bör vara möjligt altinom ramen för nuvarande resurser göra sädana omfördelningar inompolisdistrikten all bevakningen på orter som förbättras. 1 motionen 1979/80: 1118 av IngerLindquist m. fl. (m) hemställs såvitt nu är i fräga atl ullalar altden allvarliga situationen inom narkotikabrottsligheten särskilt måste beaktasvid det fortsatta arbetel med fördelning av polismansljänster (yrkandet 2). 1 moiionen 1979/80: 1121 av IvanSvanström m, fl, (c) hemställs såvitt nu är i fråga atl beslutar atlhos regeringen begära dels högre prioritering av bekämpningen av hembränningoch langning (yrkandet 3). dels alt åtgärder vidtas för all kvarterspolisenskall ges alltmer vidgade kontakter med innevånarna i sill distrikt (yrkandet7), dels att försök görs med ytterligare förenkling av förundersökningen iallmänna brottmål (yrkandet 8). Regeringens förslag under dennapunkt innebär en ökning av anslaget från 2 . för innevarandebudgetår lill . för /81. Förslaget innebär bl. a. inrättande av 100 nya JuU1979/80:24 3 polismansljänster, varav 44 avses förövervakningsverksamhet. 52 för spanings- och utredningsverksamhet. 2 förpolisstyrelsernas kanslier och 2 för polischefskarriären. Av de nya tjänsternaför övervakningsverksamheten avses 10 tjänster för fortsatt utbyggnad avkvarterspolisorganisationen. Av de nya tjänsterna för spanings- ochutredningsverksamhet skall 7 användas för allmän förstärkning avkriminalavdelningar ute i landet, i första hand för atl bekämpavåldsbrollsligheien. Vidare avses 16 tjänster för utredande avnarkotikabrottslighet och 16 tjänster för bekämpande av den organiserade ochden ekonomiska brottsligheten. Medel beräknas för 3 nya tjänster tillförstärkning av kriminalseklion för utredande avbrottslighet tned landsomfattande karaktär samt för 3 nya tjänster somkriminaltekniker och 7 nya tjänster för utredning i invandrar-ärenden. Departementschefen uppger i propositionen att han avseratt föreslå regeringen alt särskilda rotlar för bekämpande av den organiseradeoch den ekonomiska brottsligheten inrättas i ytteriigare 4 distrikt. Vidare uppgerhan att han har för avsikt atl föreslå regeringen atl brottsförebyggande rotlarinrättas i ytteriigare 23 polisdistrikt. 1 regeringens förslag beräknas också medel för 9 nyatjänster för annan personal än polispersonal. Härutöver föreslås inlösen av 140s. Utskottet godtar regeringens förslag till medelsberäkning. 1 motionen 1118 begärs att den allvarligasituationen i fråga om narkotikabrottsligheten särskilt skall beaktas vid detfortsatta arbetet med fördelningen av polismansljänster. Motionärerna uppgeralt de godtar den prioritering som i detta avseende har skett i propositionen,men att behovet av tjänster för bekämpning av narkotikabrottsligheten bättrebör tillgodoses vid den framlida fördelningen av polismansljänster. Narkotikabrottsligheten utgör som departementschefen anföretl allvarligt hot mot samhället. Ulskotiei delar departementschefensuppfattning atl kampen mot denna brottslighet, som ofta är välorganiserad ochdärmed svåråtkomlig, därför bör ges en hög prioritet. I enlighet härmed harockså genomförts en betydande utbyggnad av polisens resurserför all bekämpa narkotikabrottsligheten. a. har särskilda narkotikarot-larinrättats i hela landet. Tillkomsten av dessa rotlar, som finns i 24polisdistrikt och som har länen som primärt verksamhetsområde, har medfört atten effektivare bekämpning av narkotikabrottsligheten nu är möjlig. Utskoitet finner i likhet med departementschefen att detär av största vikt att narkotikarotlarna tilldelas ytterligare resurser sä attintentionerna beträffande narkotikabekätnpningen kan fullföljas. Sä sker ocksågenom den i propositionen föreslagna förstärkningen av dessa narkotikarotlarmed 16 tjänster. Dessutom beräknas medel för 3 tjänster till förstärkning JuU1979/80:24 4 av för spaning motnarkotikabrottsligheten och organiserad grov egendomsbroltslighel. Utskottetnoterar med tillfredsställelse den föreslagna förstärkningen. Enligt utskottets mening är del angeläget atl man ocksåvid den framtida fördelningen av polisens resurser noga beaktarbroltsutvecklingen på nar-kotikaområdel. I sammanhanget bör en strävan vara altla hänsyn inte bara till behovet av personal utan också till behovet avkvalificerad teknisk utrustning. Storleken av de insatser som i framliden bör sättas in motnarkotikabrottsligheten får dock i vanlig ordning prövas i senare sammanhang.Något uttalande från sida i enlighet med yrkandet i motionen 1118bör därför inte göras. Utskottet avstyrker med hänsyn lill det anförda bifalltill moiionen i denna del. I moiionen 1121 hemställs atlriksdagen hos regeringen skall begära alt åtgärder vidtas för altkvarterspolisen skall ges alltmer vidgade kontakter med innevånarna i sittdistrikt. I tnotionen påpekas all rationaliseringar inompolisväsendet har medfört all kontakten mellan polisen och allmänheten på vissahäll har minskat. Polisen kan därför inte alltid upprätthålla den omfattandeperson- och lokalkännedom som fanns . Enligt motionärernas mening bör därtorkvarterspolisverksamheten även i fortsättningen prioriteras. Kvarterspolisernabör enligt molionärernas mening ha såväl bostad som kontor iverksamhetsområdet. Vidare bör försök göras atl delegera tillstånds- och andraärenden till kvarterspolisen så långt det är möjligt. Motionärerna pekar ocksåpå kontakterna med skolan och andra sociala organ som betydelsefulla uppgifterför kvarterspoliserna. Kvarterspolisverksamheten syftar till atl inom avgränsadeområden stärka polisens brottsförebyggande funktioner. Verksamheten har bl. a.till ändamål all förbättra förhållandel mellan allmänheten och polisen liksomalt öka kontakterna och samarbetet mellan polisen å ena sidan saml innevånare,institutioner och sammanslutningar inom ansvarsområdet å andra sidan.Kvarterspolisverksamheten syftar också till att förbättra den polisiäraservicen ål allmänheten t. ex. i fråga om att ta upp broltsanmälningar. F. n.finns 371 kvarterspolisljänster fördelade på drygt 60 polisdistrikt. Som nysshar sagts innebär förslaget i årets budgetproposition en ytterligare satsningpå kvarterspolisverksamheten. Tjänsten som kvarterspolis fullgörs i huvudsak somövervakningsljänsl till fots och i uniform. När det anses lämpligt med hänsyntill avståndet från polisstationen och liknande förhållanden anordnas särskildmoltag-ningslokal för allmänheten. I bedrivs f. n.försök med s. k. områdespolisverksamhet, som påminner om kvarterspolisverksamheten. I sinanslagsframställning för /81 uppgav rikspolisstyrel- JuU1979/80:24 5 sen all verksamheten enligt polisstyrelsernas bedömninghar en väsentlig uppgift alt fylla; på många håll har anförts alt antalet s.k.synliga brott sjunkit i områden där kvarterspolis varit stationerad. Frågor om kvarlerspolisverksamhet och annan verksamhet förall un-deriälta kontakten mellan polisen och allmänheten har ingående behandlatsav polisutredningen i dess belänkande (SOU 1979: 6) Polisen. Utskottet har tidigare vid fiera tillfällen uttalat sigför alt kvarterspolisverksamheten byggs ut och ges en sådan inriktning attönskvärda och nödvändiga kontakter med allmänheten främjas (JuU 1973:26 p. 9,JuU 1975: 9 p. 1975/76: 27 p, 6. 1976/77: 27 p. Frågor härom kommerockså atl behandlas i de förslag från regeringen på grundval avpolisutredningens betänkande som förväntas bli förelagda . I avvaktanhärpå och med hänsyn lill den utbyggnad av verksamheten som föreslås i åretsbudgetproposition saknas enligt utskottets mening skäl till något uttalandefrån sida rörande förstärkning av kvarterspolisverksamheten så somförordas i motionen 1121. Utskottet avstyrker därför bifall lill motionen i nuberörd del. 1 motionen 1116 hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna vad som anförts i motionenbeträffande omfördelningen av resurser inom polisdistrikten. Motionärerna pekarpå att arbetstidsförkortning och andra ralionaliseringsålgärder inom polisenlett till en centralisering av stalioneringsorterna: flera ganska stora ortersaknar polisbevakning utanför kontorstid och . Som exempel nämnsTomelilla i län där förhållandena enligt motionärerna lett tillökad vandalisering och ökad brottslighet. Enligt molionärernas mening bör detgöras en sådan omfördelning av tjänster inom polisdistrikten att bevakningenpå orter som förbättras. Landets polisdistrikt är territoriellt indelade i arbets-och ansvarsområden, s.k. vaktområden. Del vaktområde som omfattar kansliortenkallas centralvaklområde. Övriga vaktområden inom distriktet benämnslokal-vaktområden. 1 och ärcentralvaklom-rådel indelat i vaktdislrikl. De tjänstemän som är stationerade ikansliorten och som inte har avdelats för riksomfattande eller regionalverksamhei bildar distriktets huvudstyrka, som svarar för i princip allpolisverksamhet inom centralvaklområdel och dessutom för vissa betydelsefullauppgifter inom lokalvaktområdena. För lokalvaklområdena finns dessutom särskildaarbetsenheter s. k. arbetsgrupper. I en del orter finns också polisposteringar,dvs. polismän som är ensamstalionerade. Fördelningen av antaletpolismansljänster på olika polisdistrikt avgörs av regeringen genom regleringsbrev.På grundval av regleringsbrevet upprättar tjänsletabläer,vari del anges hur personalen skall fördelas inom polisdistriktet. 1 sin anslagsframställning för /81 anförderikspolisstyrelsen hl. a. all arbetskraftborlfallet på grund av denarbetstidsförkortning för JuU1979/80:24 6 skiflestjänstgörande personal som genomfördes harmedfört att många polisdistrikt fått betydande svårigheter atl upprätthålla ennågorlunda tillfredsställande yttre övervakning. 1 första hand har bortfalletmedfört en minskad preventiv övervakning i form av fotpalrullering men ävenmöjligheterna atl upprätthålla övervakningen med bil samlulryckningsbe-redskapen har enligt påverkals negativt.Bortfallet har till en viss del kunnat kompenseras genom tilldelning av nyatjänster men del föreligger fortfarande en brist på ca 350 tjänster innanpersonalinsatserna för den yttre övervakningen återställts till den nivå denhade före arbetstidsförkortningen. uppgav vidare att denförsämrade ordningssituationen är märkbar inte enbart i de störstapolisdistrikten utan även i de små polisdistrikten. a. angavs all flertaletav de mindre polisdistrikten (med ett innevånarantal av i genomsnitt 25 723)inte kan tillhandahålla allmänheten ett godtagbart grundskydd. Personaluppsättningeni vissa av dessa distrikt sades vara sä knappt tilltagen alt distrikten endastunder en del av dygnet har möjlighet att hålla polisstationen bemannad;egentlig yttre verksamhet förekommer endast sporadiskt och nästan intealls. I polisdistrikt med som kansliortfinns sammanlagt 42 polismanstjänster, varav 5 är stationerade i en arbetsgruppi . De i motionen upptagna svårigheterna att upprätthålla entillfredsställande polisövervakning råder, som framgår av rikspolisstyrelsensnyss återgivna redogörelse, över hela landet. Alt helt bemästra dessasvårigheter fordrar en mycket stor ökning av polisväsendets samlade resurser. 1likhet med vad departementschefen uppger måste emellertid förstärkningar av denlokala polisorganisationen begränsas på grund av del ansträngdastats-finansiella läget. De aktuella svårigheterna kan alltså, som motionärernaockså utgår ifrån, inte lösas genom ytterligare tillskott av polismanstjänsterutöver vad som föreslås i propositionen. En annan sak är att läget kanförändras genom en omfördelning av resurserna mellan och inom distrikten. Fördelningen av polismanstjänster bestäms som harsagts av regeringen. Utskottet utgår från atl härvid hänsyn i möjligaste måntas lill sådana bevakningsbehov som avses i motionen även om de totala resursernaär begränsade. Enligt utskottets mening bör det ej komma i fråga att härutöverfrån statsmakternas sida i detalj reglera hur man i de lokala polisdistriktenskall disponera över polispersonalen. Utskottet vill i sammanhanget peka på de förslag som lagtsfram av polisutredningen rörande tillskapandet av s.k. 'Tria resurser" förde lokala polisdistrikten. Enligt principerna för den sålunda föreslagnaordningen skall endast den grundläggande organisationen bestämmas centralt.Övriga resurser skulle stå till förfogande för distrikten utan någon centrallåsning av del slag som föreligger . JuU1979/80:24 7 Med dessa uttalanden avstyrker utskottet bifall tillmotionen 1116. 1 moiionen 1121 begärs en högreprioritering av bekämpningen av hembränning och langning av alkohol. Enligtmotionärerna måste man därvid se särskilt allvarligt på sädana fall där äldrepersoner underlättar för ungdomar alt få alkohol. I lagen (1977:292) om tillverkning av drycker, m.m. och ilagen (1977: 293) om handel med drycker finns bestämmelser om straff för olovligtillverkning av sprit och för olovlig försäljning och olovligt anskaffande avspritdrycker. Straffet för normalbrott är böter eller fängelse i högst ett år.Atl övervaka alt bestämmelserna i dessa lagar efterlevs utgör en naturlig delav samhällets insatser för all komma till rätta med alkoholproblemet, och detär enligt utskottets mening givetvis av vikt all polisen och andrarätlsvårdande myndigheter anslår resurser för dessa ändamål. Vid avvägningen av hur stora resurser som skall sättas infår man dock enligt utskottets mening till en börian beakta attalkoholproblemen i samhället bör mötas inte bara med straffrättsliga åtgärderutan även med åtgärder inom andra områden. 1 detta sammanhang bör noteras attregeringen har beslutat att en arbetsgrupp skall tillsättas meduppgift att sätta igång en kampanj mot överlåtelse av alkohol lillungdom. 1 budgetpropositionen (bilaga 8, punkten J Upplysning och informationpå alkoholområdel) föreslås ett anslag av 7,5 milj. kr. a. dettaändamål. När det gäller användningen av polisens resurser villutskottet understryka att även om det finns mänga angelägna ändamål all satsapå sä måste ändock några av dessa prioriteras framför andra. 1 budgetpropositionenförordar departementschefen också alt särskilda insatser skall göras mot bl. a.narkotikabrottsligheten och mot den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten. Vidare anför han bl. a. alt det ytterst ankommer på den lokala polisorganisationenalt bedöma mot vilka slags brott som tillgängliga resurser i första hand skallsättas in. Utskottet ansluter sig lill departementschefens uttalanden i dessahänseenden. Med hänsyn härtill och till den nämnda kampanjen mot överlåtelseav alkohol till ungdomar finner utskoitet inte skäl alt uttala sig för enprioritering i enlighet med yrkandet i moiionen. Utskottetavstyrker därför bifall lill moiionen 11211 denna del. 1 moiionen 801 hemställs attriksdagen hos regeringen skall anhålla att del vid utarbetandet av den nyapolislagen särskilt skall beaktas att polisens arbete bör ingå som enintegrerad del i samhällets sociala funktion. I del förut nämnda belänkandet (SOU1979:6) Polisen har polisutredning lagt fram förslag rörandeprinciperna för polisens verksamhet, organisation och utbildning. Ettgenomförande av förslagen förutsätter i betydande hänseenden ett fortsattorganisations- och planläggningsarbete sedan ställning tagits tillprincipfrågorna. JuU1979/80:24 8 handlats, och en principproposilion avses bli framlagd förriksdagen . Avsikten är alt del fortsatta arbetet med genomförandet avförslag grundade på polisutredningens betänkande skall anförtros en särskild polisberedningsedan har fatlat principbeslut i ärendet. hade enligt sina direktiv bl. a. attöverväga åtgärder för atl förbättra informationen lill och kunskapen hospolisen rörande innebörden av värderingarna bakom de åtgärder som vidtas avandra samhällsorgan för all skapa förståelse och respekt för de regler somgäller för samvaron i ett demokratiskt samhälle. Utredningen skulle särskiltpröva hur samarbetet mellan polisen och berörda myndigheter skulle kunnautvecklas. Utredningen har vid sin behandling av de olika polisuppgiflernapekat på olika metoder att förankra polisens verksamhei bland medborgarna. a. lagt fram förslag rörande denrättsliga regleringen av polisverksamheten och har därvid utgått från att deviktigaste bestämmelserna om polisverksamheten förs samman till en ny polislag.Enligt utredningen talar redan den stora allmänna betydelse som verksamhetenhar för medborgarna för att de grundläggande bestämmelserna ompolisorganisationen och styrningen i övrigt av polisverksamheten bör kommalill uttryck i en författning som beslutas av . Utredningen redovisarprincipiella överväganden rörande innehållet i en polislag men lägger inte framnågot förfaltningsförslag ulan utgår från atl del laglekniska arbetet fårbedrivas i andra former. genomförande av principerna i polisutredningensförslag skulle enligt utskottets mening innebära en markering avpolisverksamhetens roll som ett led i samhällets samlade insatser för socialtrygghet och samhällsgemenskap. Anledning saknas dock alt i enlighet medönskemålet i moiionen 801 föregripa regeringens förslag i detla hänseende mednågot uttalande från sida. 1 motionen 801 begärs också alt det i den nya polislagenbör tillskapas andra reaklionsformer för polismannen än anvisning och rapport. Polisens rätt alt vidta åtgärder för upprätthållande avallmän ordning följer av 2 § polisinslruklionen (1972:511). Enligt dennabestämmelse får polisen vidta de åtgärder som behövs när den allmänna ordningenkränkts på annat sätt än genom brott. Rätl för polisen alt omhänderta bl. a.personer som stör ordningen eller är berusade föreskrivs i lagen (1973: 558)om tillfälligt omhändertagande och lagen (1976: 511) om omhändertagande avberusade personer m. m. har övervägt frågor om polisensbefogenheter och lagt fram förslag lill principlösningar. a. harutredningen påpekat att det i en ny reglering bör införas bestämmelser som geruttryckligt stöd för mindre ingripande åtgärder från polisens sida när denallmänna ordningen störs, under förutsättning atl sådana åtgärder bedöms somnödvändiga och tillräckliga. JuU1979/80:24 9 Som framgår av del sagda kommerfrågan om sådana reaktionsformer för polisen som berörs i motionen 801 allbehandlas i del fortsatta lagstiftningsarbetet pä grund av polisutredningensbetänkande. Önskemålet i motionen 801 om ett uttalande från sida idetta hänseende bör därför enligt utskottets mening inte föranleda någonåtgärd. I motionen 801 begärs vidare att det vid utarbetandet avden nya polislagen bör eftersträvas snabbhet fram till beslut särskilt när delgäller unga lagöverträdare. Frågan om handläggningsliden hos polis och åklagare av målrörande unga lagöverträdare har tilldragit sig stort intresseoch har uppmärksammals både i och i del statliga utredningsarbetet. Sålunda underströk utskottet vid behandlingen aven motion i ämnet angelägenheten av alt liden mellan en begången brottslighandling och myndigheternas slutliga ställningslagande blir så kort sommöjligt. Utskottet ansåg vidare all åtgärder borde vidtas som möjliggjorde attsamtliga berörda myndigheter, dvs. polis, åklagare, barnavårdsnämnder ochdomstolar, kunde behandla förekommande ärenden med erforderlig skyndsamhet såall nödvändiga stöd- och hjälpinsatser kunde sättas in på etl så tidigt stadiumsom möjligt (JuU 1974: 10 p. Frågan om förkortade handläggningslider vid åtalsprövningmot ungdomar har därefter behandlats av brottsförebyggande rådet. Rådetsarbetsgrupp för barn- och ungdomsfrågor har sålunda i en rapport år 1977redovisat överväganden och förslag lill förändring i förfarandet vid handläggningav älalsprövning mot underäriga lagöverträdare. För alt åstadkomma en önskadförkortning av handläggningstiderna rekommenderades bl. a. att polisen så oftasom möjligt skall dela upp utredningar om brott med fiera gärningsmän. Vidareföreslogs ökad information lill och samarbete med den unge och hans föräldrargenom bl. a. gemensamma diskussioner i samband med förhör hos polisen. Frågor om förkortad handläggningstid av mål mot unga harockså tagits upp av åtalsrättskommittén i betänkandet (SOU 1976:47) Färrebrottmål. Spörsmålen hänger också samman med del förslag till lagstiftningrörande unga som lagts fram i propositionen 1979/80: 1 Om ,vilken f. n. bereds av socialutskottet. De berörs också av det utredningsarbetesom bedrivs av rättegångsutredningen (Ju 1977:06). Av intresse är också deförslag som en arbetsgrupp inom justiiiedeparlementel presenterat i promemorianDs Ju 1979: 15 Översyn av ulredningsförfarandet i brottmål. underströk utskottet vid behandlingen av enmotion om handläggningen av mål mot unga (JuU 1978/79: 29 p. 2) att del medhänsyn till frågans vikt var angelägel att ställning skyndsamt togs till fråganom förkortade handläggningstider. Enligt vad utskottet uttalade borde det,sedan beslut fattats med anledning av propositionen om , varamöjligt all på grundval av tillgängligt utredningsmaterial vidta åtgärder föralt förkorta handläggningstiderna. JuU1979/80:24 10