bet · G301KU17 · 1979-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner i vissa kyrkliga frågor Idetta betänkande behandlas motionerna 1977/78:355 av MartinOlsson och (), 1977/78:649 av . (vpk), 1978/79:196 av (apk), 1978/79:215 av KarinAndersson och (), 1978/79:401 av BonnieBernström (fp), 1978/79:404 av (), 1978/79:1088 av GöstaBohman m. fl. (m) och 1978/79:1675 av JanBergqvist (s). Ibetänkandet redovisas avsnittsvis de frågor som tagits upp i motionerna,nämligen om förhållandet mellan stat och kyrka, kvinnoprästfrågan, upplåtelseav kyrkorum och fråga om ändring i 19 kap. 2 § kyrkolagen. \ motionen 1977/78:649 av m. fl.hemställs att beslutar att hos regeringen begära att förslagskyndsamt framläggs om kyrkans skiljande från staten. 1 motionen 1978/79:196 av och (apk) hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslagom kyrkans skiljande från staten. I motionen 1978/79:1088 av m. fl. (m)hemställs att som sin mening uttalar att de framtida relationernamellan staten och kyrkan skall utformas på ett sådant sätt att kyrkans karaktärav öppen, rikstäckande folkkyrka kan vidmakthållas. I motionen 1978/79:1675 av ()hemställs att hos regeringen begär förslag om att kyrkolagstiftningjämställs med allmän lagstiftning och undantas kyrkomötets kompetens. Beträffande motiveringarna hänvisas tillmotionstexterna och - beträffande motionen 1978/79:1088 - till vad som anförtsi avsnittet Kyrkan i samhället i motionen 1978/79:1108 av m. (m). 1 1979/80. KU 1979/80:17 2 behandlade två motioner omförhållandet mellan stat och kyrka (1976/77:48 av m. fl, vpk samt1976/77:436 av m, fl. I sitt betänkande i ärendet (KU1976/77:39) anförde i denna del följande; Yrkandet i motionen 48 (vpk) går ut på attriksdagen hos regeringen begär förslag om kyrkans skiljande från staten. Imotionen 436 (s) hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att de pågående överläggningarna mellan staten och kyrkan bör fullföljasenligt de ursprungligen fastlagda riktlinjerna och att arbetet bör planerasoch bedrivas så att resultatet kan redovisas samt att desynpunkter på frågornas lösning som redovisats i motionen blir vägledande förarbetets inriktning. I båda motionerna görs gällande attstat-kyrka-beredningens förslag bör läggas till grund för lösningen ävstat-kyrka-frågorna. i tidigare sammanhang i samband med behandlingen av motioner rörandeförhållandet stat-kyrka framhållit är frågan om de framtida relationerna mellanstat och kyrka, och där inbegripet inte bara utan även andratrossamfund, en angelägenhet som djupt engagerar stora medborgargrupper. Avstörsta vikt är att lösningen av stal-kyrka-frågorna kan ske i en lugn ochavspänd atmosfär. Enligt utskottet måste den självklara utgångspunkten förreformarbetet på det kyrkliga området vara att garantier skapas för den framtida verksamhet. Utskottet anser det väsentligt att svenska kyrkansmöjligheter att verka som-öppen folkkyrka bevaras. Reformerna måste också syflatill att åstadkomma likvärdiga arbetsbetingelser för andra trossamfund. Utskottethar tidigare uttalat sin tillfredsställelse över de samtal ochexpertöverläggningar som kommit till stånd mellan staten och kyrkan. Utskottethar även förutsatt att om de pågående överläggningarna leder till positivtresultat det fortsatta reformarbetet sker under medverkan av bl. a. depolitiska partierna. Som nämnts är arbetet i de nämnda samråds- ochexpertgrupperna inriktat på att slutföras under innevarande år. Utskottetförutsätter att samråds- och expertgruppernas förslag kommer att bli föremålför en brgd remissbehandling, Sammanfanningsvis vill utskottet uttala attriksdagen innan något initiativ i stat-kyrka-frågan övervägs bör avvaktaresultatet av de pågående överläggningarna mellan staten och kyrkan samt detutredningsarbete som i det sammanhanget bedrivs. Utskottet föreslår attmotionerna 48 och 436 förklaras besvarade med vad utskottet anfört. I en reservation (7 s) föreslogs att det stycke iutskottets ovan återgivna yttrande som börjar med orden "Utskottethar" och slutar med orden "utskottet anfört." skall ha följandelydelse; Utskottet har tidigare uttalat sintillfredsställelse över de överiäggningar som kommit till stånd mellan kyrkanoch staten. Utskottet har vidare informerats om att de pågående samtalenberäknas kunna slutföras under innevarande år. Utskottetanser att vad som anförts i motionen 436 väl kan läggas till grund för enöverenskommelse om en relationsförändring mellan staten och kyrkan. Med hänsyn lill attöverläggningar pågår och beräknas kunna slutföras KU 1979/80:17 3 underinnevarande år vill utskottet föreslå att motionerna 48 och 436 förklarasbesvarade med vad utskottet anfört. 1 ett särskilt yttrande anförde iHamburgsund (fp) följande;. landsmöte gjorde 1974 följandeuttalande som klargör partiets principiella uppfattning om relationerna mellanstat och kyrka; "Denuvarande banden mellan staten och måste upplösas. Enligt partiprogrammet bör verka för kyrkansfrihet, jämställdhet mellan trossamfunden i förhållande till staten och denenskildes rätt att själv avgöra medlemskap och ekonomiskt engagemang itrossamfund. garanteras goda möjligheter att också ifortsättningen verka som öppen folkkyrka och att bedriva sitt arbete över helalandet." Förde överläggningar som pågår mellan staten och överenskoms vidderas början riktlinjer som synes vara väl lorenliga med folkpartietsprincipiella uppfattning om hur relationerna mellan stat och kyrka skallordnas. Enligtuppgifter från företrädare för de för staten och gemensammaarbetsgrupperna finns det goda förutsättningar att man kommer fram tillpraktiska lösningar om vilka såväl deltagarna i överläggningarna som de parterdessa företräder kan enas. Allt tyder på att överiäggningarna kommer att varaavslutade under innevarande år eller senast . Motdenna bakgrund ter det sig naturiigt att överläggningarna fortsätter ochavslutas enligt de förutsättningar och efter de riktlinjer som angavs närarbetsgrupperna tillsattes. I dessa förutsättningar ingår att de förslag somblir resultatet av överläggningarna skall remissbehandlas. Det finns alltsåinte tillräckliga skäl för att i detta läge genom ett uttalande ifrågan påverka de pågående överläggningarna. 1 enlighet med utskottets hemställan beslötriksdagen förklara motionerna 1976/77:48 och 436 besvarade med vad utskottetanfört. 1 SOU 1978:1 framlades ett av deltagarna istat-kyrka-överläggningarna framlagt förslag till ändrade relationer mellanstaten och . Förslaget innebär att förhållandet mellan staten ochsvenska kyrkan ändras . föreslås dennuvarande författningsregleringen av upphöra. avsesen ny lag om träda i kraft. Regleringen av kyrkans organisationoch verksamhet föreslås i övrigt ske genom interna stadgar som förutsätts bliantagna av kyrkomötet före relationsändringen. Enligt förslaget överförshuvudmannaskapet för begravningsverksamheten till kommunerna vid relationsändringen.Svenska kyrkans församlingar och samfälligheter ges emellertid en lagfäst rättatt mot ersättning från kommunerna fortsätta att förvalta vissabegravningsplatser. Den kyrkliga egendom som sedan gammalt är underkastadsärskilda rättsregler föreslås bli sammanförd till stiftelser som KU 1979/80:17 4 förvaltasav kyrkliga organ. Härigenom säkerställs äganderätten lill denna egendom förkyrkan. Den fria församlingskommunala egendomen förblir församlingarnasegendom. Ett särskilt databaserat system för församlingsregistrering byggsenligt förslaget upp, när folkbokföringen förs över till borgerligt organ.Staten tillhandahåller personuppgifter som församlingarna behöver förregistrering av sina medlemmar. Församlingarnas beskattningsrätt upphör, menstaten biträder kyrkan med uppbörd av kyrkoavgift. Genom årliga statsbidragföreslås staten stödja kyrkans verksamhet. En del av bidraget reserveras förutjämning av de olikheter i ekonomisk bärkraft som finns inom skilda delar avlandet. En annan del reserveras för att trygga de pensionsåtaganden gentemotpersonalen som finns vid relationsändringen. Enfylligare sammanfattning av förslaget lämnas i SOU 1978:1. Denna återges ibilaga 1. Stat-kyrka-förslagetgjordes till föremål för en omfattande remissbehandling. En inomkommundepartementet utarbetad sammanställning av remissyttrandena harpublicerats i SOU 1978:76. 1 en dagtecknad skrivelse1979:1 förklarade sig den förra regeringen vilja inhämta kyrkomötets yttrandeöver stat-kyrkaförslaget samt avgivna remissyttranden. Ärendetbereddes av kyrkomötets särskilda utskott, som redovisade sin bedömning ibetänkandet 1979:1. Bakom utskottets skrivning stod en majoritet bestående av13 av utskottets 21 ledamöter (biskop , ordförande, , , , , , , , , ,, och ). Utskottetkonstaterade inledningsvis att stat-kyrka-förslaget i den övergripande fråganom den framtida relationen mellan och staten byggde på deställningstaganden som beredning om stat och kyrka gjort. Förslagetvar enligt utskottet realiter ett förslag om skilsmässa mellan stat och kyrkaoch presenterades som en helhetslösning, där de olika delarna hörde intimtsamman som en helhet. Utskottet kunde inte finna alt det fanns någon bred,allmän opinion för ett principbeslut på grundval av den framlagdahelhetslösningen. Däremot kunde enligt utskottets mening bl. a. en bredförsamlingsopinion åberopas som ett stöd för att inte utgå frånskilsmässoprincipen utan i stället bygga på principen om ett bevarat samband,som ger utrymme för partiella förändringar. Utskottetunderströk att principen om bevarat samband var historiskt betingad i Sverigeliksom i de andra nordiska länderna. Enligt utskottet våren närmare relationmellan staten och kyrkan naturlig i länder där den helt KU 1979/80:17 5 övervägandedelen av befolkningen sedan gammalt och alltfort tillhör en och samma kyrka. Utskottetbetonade att enligt religionsfrihetslag var ett trossamfundi en delvis annan betydelse än övriga i landet verksamma religiösasammanslutningar. Den har ingen föreningskaraktär utan står öppen för envar ochlägger tonvikten på det kristna budskapets verkningskraft. mening fanns det alltjämt stora möjligheter att inom ramen för ettbevarat samband låta kyrkans karaktär av trossamfund komma till klart uttryckoch att göra alla och envar medvetna om vad kyrkotillhörigheten innebär. Ilinje med denna profilering hade kyrkan enligt utskottet bestämda önskemål omvissa partiella förändringar och strävan efter all få dessa förverkligade. Omförslaget skulle genomföras skulle enligt utskottet kyrkans karaktär av öppen,rikstäckande folkkyrka i grunden förändras. Församlingarnas möjligheter både iglesbygderna och i de växande tätorterna skulle försämras. Utskottet tog därförställning för ett bevarat samband mellan staten och kyrkan och förordadeinomkyrkliga reformer. Närdet gällde de olika delfrågorna i förslaget var utskottets ställningstagande negativtpå flera punkter, bl. a. i vad gällde begravningsverksamheten,församlingsregistreringen, kyrkans ekonomi och personalfrågorna. Förslaget tillhelhetslösning var därför enligt utskottets mening inte lämpat att ligga lillgrund för ett principbeslut om ändrade relationer mellan staten och kyrkan. Samtidigtsom utskottet ställde sig negativt till det framlagda förslaget var detangeläget att frågorna om önskvärda reformer under nu rådande samband mellanstaten och kyrkan inte ytteriigare skulle skjutas . Utskottetförordade därför att kyrkomötet skulle tillsätta en utredningsnämnd meduppdrag att utifrån principen om bevarat samband med partiella förändringarutarbeta ett färdigt förslag till kyrkans framtida organisation. Målsättningenborde vara att den redan nu på församlingsplanet väl fungerande demokratisktupplagda ordningen fick sin motsvarighet på stifts-och riksplan. Därvid bordesamverkan mellan folkligt förankrad självstyrelse och prästerligämbetsförvaltning komma till uttryck. Varje ändring av kyrkans organisationborde syfta till att stärka kyrkans demokrati och slå vakt om de karaktärsdragsom ger kyrkan dess identitet av öppen folkkyrka. reservation till särskilda utskottets betänkande förordade åtta ledamöter() att kyrkomötet skulle godtahuvudprinciperna i förslaget rörande ändrade relationer mellan staten ochsvenska kyrkan med förbehåll att fortsatta utredningar skulle göras om rättenför församling att förvalta begravningsplatser och om organiserandet avfolkbokföringen och att med hänsyn lill KU 1979/80:17 6 dessautredningar övergångstiden före ikraftträdandet skulle förlängas. Reservanternaavstod från att närmare ta ställning till förslaget i vad det avsåg framtida organisation. De ansåg att detaljerade utredningar bordegenomföras och beslut fattas av ett för ändamålet särskilt sammankallatkyrkomöte. Kyrkomötetföljde särskilda utskottets majoritet. Med röstetalen 54 mot 42 uttalade sigkyrkomötet för ett bevarat samband mellan staten och kyrkan. kyrkomötes utredningsnämnd avgav den 26september 1979 ett preliminärt betänkande om kyrkans framtida organisation.Nämndens avsikt är att betänkandet skall remissbehandlas och att nämndendärefler skall ta ställning till de förslag som nämnden skall framlägga tillnästa kyrkomöte. Utredningsnämndensarbete har bedrivits utifrån vissa grundläggande värderingar. Dit har främsthört att den nuvarande förbindelsen mellan kyrkan och staten inte skallväsentligt förändras. Gällande principer för kyrkotillhörigheten bör bestå. Nämndenuttalar att tre huvudmotiv kan sägas ha varit vägledande i nämndens ibetänkandet redovisade arbete. De sammanfattas av nämnden i orden demokrati,samordning och tjänst åt församlingarna. Med demokrati åsyftar nämndenmajoritetsbeslut genom representativ demokrati. Enligt nämnden behöver på stifts- och riksnivå ett bredare ansvarstagande hos kyrkomedlemmarnaför samtliga kyrkoangelägenheter. Samordningen avser främst en mera samordnadkyrklig organisation på stiftsplanet. Med tjänsten åt församlingarna åsyftasatt både stifts- och riksorganen bör vara inriktade på att söka tillmötesgå deförväntningar som församlingarna har. Nämndenföreslår i betänkandet följande kyrkliga organisation pästiftspla-net. Varjestift skall ha ett stiftsiing som skall ha att ombesörja organisatoriska ochekonomiska betingelser för verksamheten i stiftet. Antalet ledamöter skall varalägst 51, vilka skall väljas genom direkta val utan kategoriklyvningpräster/lekmän. Biskopen skall inte vara valbar. Ivarje stift skall vidare inrättas en stifisiyrelse, som skall vara stiftetscentrala förvaltande organ och därjämte stiftstingets beredande och verkställandeorgan. Det skall i huvudsak motsvara kommunstyrelsen i den borgerligaprimärkommunen och förvaltningsutskottet i landstingskommunen. Biskopen skallvara självskriven ledamot men ej självskriven ordförande. I övrigt skallledamöterna väljas av stiftstinget till det antal, minst 6, som stiftstingetbestämmer. För beredning av styrelsens ärenden bör styrelsen utse ettarbetsutskott. och stifisnämnden skall bestå enligtutredningsnämndens förslag. De skall i organisatoriskt hänseende få KU 1979/80:17 7 ställningav obligatoriska nämnder, som handhar uppgifter reglerade ispecialförfatlningar. kompetensområde föreslås bli oförändrat iförhållande till nu gällande lagstiftning. En rad olika ärenden som ankommerpå skall enligt förslaget överläs av stiftsstyrelsen.Utredningsnämnden föreslår att ett gemensamt stiftskansli skall inrättas medstiftsstyrelsen som personalhuvudman. Närdet gäller kyrkans organisation på riksplanet konstaterar utredningsnämndenatt reglerna om kyrkomötets sammansättning måste ses över med syfte att få enså demokratisk uppbyggnad som möjligt. Nämnden lägger på detta stadium fram trealternativa förslag, Alla utgår från att ledamöternas antal ökar från nuvarande96 till 151. Ett förslag är att kyrkomötet består av de 13 biskoparna och 138fritt valda ledamöter. Ett andra förslag är att biskoparna jämte en präst frånvarje stift är självskrivna och att övriga 125 ledamöter är valda lekmän. Dettredje förslaget innebär alt kyrkomötet skall bestå endast av fritt valdaledamöter. Biskopsmötet skulle höras före avgörande av frågor som berör kyrkansbekännelse, böcker och gudstjänstordning. Kyrkomötetbör enligt nämndens mening få vidgad beslutsbefogenhet i förhållande till vadsom nu gäller. a. bör kyrkomötet anförtros uppgiften att besluta omrikskyrkans budget och bestämma öretalet för en ny "rikskyrkoavgift". Kyrkomötetsarbetsformer behöver enligt nämnden inte ändras. Däremot föreslår nämnden attkyrkomötet skall sammanträda oftare än vad som varit vanligt. Tvåalternativa förslag läggs fram. Det ena innebär att kyrkomötet - som skulleväljas för en treårsperiod - sammanträder för behandling av bl. a. denåriiga budgeten. Det andra alternativet är att kyrkomötet sammanträder enbartvart tredje år och då fastställer ramar för budgeten . Ett av kyrkomötet utsett budgetutskott skulle sedan inom dessaramar fastställa de åriiga budgetarna. Utredningsnämndenföreslår inrättandet av en central kyrkostyrelse bestående av 15 ledamöter,nämligen ärkebiskopen, 12 ledamöter utsedda av kyrkomötet och 2 utsedda avregeringen. Ärkebiskopen skall inte vara självskriven ordförande. Kyrkomötetutser ordförande och vice ordförande. För varje ledamot skall finnas enpersonlig ersättare. En biskop, utsedd av kyrkomötet, skall vara ersättare förärkebiskopen. Kyrkostyrelsenskall väljas för en period och sammanträda ca fyra gånger per år.Närmast under kyrkostyrelsen skall arbeta fem nämnder för 1. evangelisation, 2.diakoni, 3. undervisning, 4. utbildning och 5. utlandsverksamhet ochmellankyrkliga förbindelser. Var och en av dessa nämnder skall bestå av 7ledamöter valda av kyrkomötet. Minst en ledamot skall tillika vara ledamot ikyrkostyrelsen. Under nämnderna skall olika avdelningar arbeta. De nyanämnderna skall ersätta de centrala kyrkliga styrelserna som är verksamma . föreslåratt frågor för kyrkostyrelsen, dess nämnder KU 1979/80:17 8 ochavdelningar, skall beredas och verkställas i ett gemensamt kansli. Iett särskilt avsnitt behandlar utredningsnämnden de kyrkliga valen. Nämndenföreslår att ett utredningsarbete, som närmare belyser tekniska och praktiskaproblem med en reform av de kyrkliga valen, skall igångsättas. Enligt nämndenboren kommande reform av de kyrkliga valen innebära att de representativaorganen stiftsting och kyrkomöte - liksom fullmäktige i församlingar ochkyrkliga samfälligheter - skall utses genom direkta val med rösträtt för allakyrkomedlemmar som uppnått myndig ålder. De kyrkliga valen bör sammanföras gemensam valdag, förslagsvis tredje söndagen i september året före allmännaval till de politiska organen. Tvåledamöter i nämnden (och biskop ) har avgett ettsärskilt yttrande i vilket de erinrar om att de i kyrkomötet biträtt det avreservanterna i särskilda utskottet framlagda förslaget angående ändraderelationer mellan stat och kyrka. Förutsättningen för arbetet i utredningsnämndenvar emellertid kyrkomötets beslut att en reformering bör ske utifrån ettbevarat samband mellan stat och kyrka. Utifrån denna förutsättning harnämndens ledamöter gemensamt kommit fram till praktiska lösningar som de bådaledamöterna för sin del ser som ett led i en utveckling mot nya relationermellan stat och kyrka. I en regeringskomnnmiké anfördeden förra regeringen följande: Efter kyrkomötets slut har regeringen haftöverläggningar med socialdemokraterna, och moderatasamlingspartiet om stat-kyrkafrågan och om samvelsklausulen. Regeringen harmot denna bakgrund beslutat om den vidare handläggningen av dessa frågor. Kyrkomötetvisade alt det föreligger en djup splittring inom i bådafrågorna. En majoritet uttalade sig för reformer inom bibehålletstatskyrkosystem, medan en betydande minoritet reserverade sig till förmån förändrade relationer mellan stal och kyrka. Kyrkomötet antog en lag om jämställdhetmellan kvinnor och män som präster i , men en betydande minoritetstödde ett annat alternativ, Partiöveriäggningarnahar visat alt en majoritet i stöder minoritetslinjerna i kyrkomöteti båda frågorna, I stat-kyrka-frågan finns del dock inga möjligheter att nå enså stor enighet som varit regeringens önskan. Det får vidarekonstateras att det inte går all vinna majoritet i för sådanareformer inom statskyrkosystemets ram som kyrkomötets majoritet uttalat sig för,I frågan om samvelsklausulen får det konstateras alt del inte går att vinnariksdagens anslutning lill del av kyrkomötet antagna lagförslaget. Det finnsingen möjlighet alt nå en annan lösning av frågan under detta tillföljd av grundlagens bestämmelser om stiftande av kyrkolag. Dessa uppställernämligen bl. a. krav på samtycke av kyrkomötet. Grundlagen lägger formellahinder i vägen fören annan lösning av frågan om samvelsklausulen genom beslutunder innevarande . I detta läge har regeringenbeslutat att inte nu framlägga förslag för KU 1979/80:17 9 riksdagenvare sig i stat-kyrka-frågan eller i frågan om samvelsklausulen. Båda frågornaskall i stället handläggas vidare i syfte alt vinna den bredare enighet somregeringen anser önskvärd. Handläggningenskall enligt regeringens beslut ske på ett sådant sätt att ny riksdags- ochkyrkomötesbehandling av båda frågorna skall vara möjlig . Med hänsyntill den tid som måste reserveras för remissbehandling ochpropositionsskrivning innebär detta att ett drygt år står lill förfogande förkompletterande överväganden och bearbetning av problemen. 1stat-kyrka-frågan konstaterar regeringen all del främst är delfrågorna omfolkbokföringen och begravningsverksamheten som behöver bearbetas ytterligare.De har i hög grad komplicerat handläggningen av huvudfrågan. Materialet börkompletteras med ett konkret förslag om folkbokföringens anordnande medstatligt huvudmannaskap. Härvid bör kravet på god närservice särskilt beaktas.Det föreliggande förslaget om begravningsverksamheten bör ses över med hänsyntill synpunkterna i remissyttrandena. Regeringenkonstaterar alt överläggningarna mellan staten och får ansesavslutade. Formerna för det ytterligare arbete som krävs lar övervägas närmarei kontakt med partierna och kyrkan. Medanledning av kyrkomötets önskan om utredning av vissa inomkyrkliga frågorkonstaterar regeringen att det i första hand är frågorna om kyrkomötetsbefogenheter och sammansättning och om del kyrkliga valsystemet som kanpåkalla ytterligare bearbetning. Vid partiöveriäggningarna har, som redannämnts, konstaterats all sådana reformer inom bevarat statskyrkosystem, somkyrkomötet uttalat sig för, inte är en framkomlig väg. Regeringen vill dockinte motsätta sig kyrkomötets önskan om utredning. I syfte att finna en vägframåt har regeringen därför beslutat att först låta kyrkomötetsutredningsnämnd arbeta underdel närmaste halvåret. Därefter skallutredningsarbetet övertas av en i vanlig ordning tillsatt statlig kommitté somalltså även den får omkring till förfogande. I denna kommitté bör depolitiska partierna delta. En utgångspunkt bör vara alt man upphäver deövergångsbestämmelser till regeringsform som avser ochsom grundlagsfäster statskyrkosystemet. Ifrågan om samvelsklausulen skall nya överiäggningar upptas med de politiskapartierna och med företrädare för de olika meningsriktningarna inom . De lämpligaste arbetsformerna bör även i denna fråga övervägas närmarei kontakt med partierna och kyrkan. Regeringenuttrycker en förhoppning om att utvecklingen inom skall innebäraatt jämställdhetsprincipen slår helt igenom och att det skapas ett bättresamarbetsklimat som undanröjer risken för motsättningar mellan staten ochkyrkan liksom risken för kyrkosplittring. Direktiv för det i regeringskommunikén angivnafortsatta utredningsarbetet har därefter beslutats av den förra regeringen. Enutredning avser kyrkomötets ställning, befogenheter och sammansättning m. m.Direktiven (Dir 1979:102) beslöts vid regeringssammanträde den 23 augusti 1979.Av dessa framgår att utredningsarbetet främst skall avse vissa särskilda frågorsom kan behöva undersökas för att stat-kyrka-frågan skall kunna föras vidare.Del gäller främst kyrkomötets medverkan vid stiftande av kyrkolag och vissakrav på reformer i fråga om kyrkomötets befogenheter och sammansättning. Därvidbör övervägandena omfatta hela punkt 9 KU 1979/80:17 10