bet · G301KU44 · 1979-12-31 00:00:00 — att för budgetåret1980/81 till Allmänt kyrkomöte anvisar ett förslagsanslag av . Medtillstyrkande av förvaltningsstyrelses förslag under punkten D 5 hemställer utskottet att för budgetåret1980/81 till ombudsmän, justitieombudsmännen anvisar ettförslagsanslag av I I . svenska delegation och dess kansli:Förvaltningskostna der. Med tillstyrkande av förvaltningsstyrelses förslag under punkten D 7 hemställer utskottet att för budgetåret1980/81 till svenska delegation och dess kansli:Förvaltningskostnader anvistir ett förslagsanslag av . svenska delegation och dess kansli:Andel i gemensamma kostnader för . Med tillstyrkande av förvaltnings styrelses förslag under punkten D 8 hemställer utskottet att för budgetåret1980/81 till Nordiska rådels svenska delegation och dess kansli: Andel igemensamma kostnader för anvisar ett förslagsanslaa av 3 183 000kr. KU1979/80:44 22 Kommittéer m. m. Med tillstyrkande av riksdagensförvaltningsstyrelses förslag under punkten E 1 heinställer utskottet att för budgetåret1980/81 till Kommitiéer m. m. anvisar ett förslagsanslag av . VISSA ANDRA MOTIONER OM ARBETSFORMER 1 detta avsnittbehandlas en rad under den allmänna motionstiden väckta motioner som på olikasätt berör arbetsformer. Motionerna innehåller följande yrkanden: 1 motionen 1979/80:258 av (ni) yrkas attriksdagen uttalar att motionsförslag som inlämnas av riksdagsledamöter iSveriges riksdag i de fall de medför utgiftsökningar bör åtföljas av anvisningom hur utgiften skall täckas. 1 motionen 1979/80:340 av () yrkas attriksdagen beslutar att på propositioner skall anges vilket utskott som skallbehandla ärendena när vetskap därom finns vid utdelningen. I motionen 1979/80:457 av () yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen anhålla att den beslutade utredningenbeträffande arbetsformer även skall granska formerna förinterpellationer och frågor. I motionen 1979/80:764 av i (ni)yrkas att uppdrar åt talmanskonferensen att utreda frågan ominrättandet av ett konsekvensinstitut (för att bl. a. bedöma delångsiktiga ekonomiska konsekvenserna av förslag som föreläggs ). I motionen 1979/80:1046 avWiggo Komstedt m. fl. (m) yrkasatt utalar sig för att i stort sett återgå fill det tidigare tillämpadeeeremonielet vid öppnande, bl. a. innebärande att huvuddelen avprogrammet förläggs till rikssalen. I motionen 1979/80:1048 av () yrkas attriksdagen beslutar uppdra åt talmanskonferensen att låta utreda fråga omändring av riksdagsordningens tilläggsbestämmelser, så att får rättatt besluta att tillsättande av utskott kan ske senare än åttonde dagen efterriksdagens öppnande. 1 motionen 1979/80:1049 av (in) ochJan-Eric Virgin (m) yrkas att uttalar 1. att öppnande vid början av varje nymandatperiod bör äga rum i rikssalen under former som i stort ansluter till dem som tidigare tillämpades vid högtidliga öppnande. 2. att öppnande under mellanliggande år bör skei riksdagshu set under former som fastställs av talmannen i samråd med vice talmän nen. KU1979/80:44 23 I motionen 1979/80:1557 av yrkas 1. att riksdagensom sin inening uttalar att offentliga utskottsutfrågningar bör införas, 2. att riksdagenbeslutar uppdra åt talmanskonferensen att utreda de praktiska förutsättningarnaför ett snabbt införande av offentliga utskottsutfrågningar. I motionen 1979/80:1561 av m. fl. (fp) yrkasatt antar följande ändrade lydelse av 4 kap. 12 § RO: 12 §Utskott skall-- är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningareller yttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt, därest detta begärsav minst en tredjedel av ledamöterna i utskottet. Angående motiveringarna hänvisas till de tryckta texterna. behandling m. m. Några av de i motionerna upptagnafrågorna har behandlats tidigare -bl. a. i utskottets betänkande1978/79:29. Beträffande frägeinstilutet uttalade utskottet följande isitt av godkända yttrande: Det s. k. frågeinstituiel, dvs.interpellationer och frågor till statsråd från ledamöter, tas upp imotionen 1102 (fp), vari begärs utredning av möjligheterna att låta statsråd ivissa fall ge enbart skriftliga svar på till dem framställda frågor. 1 motionenpekas på det förhållandet att speciellt antalet frågor ökat avsevärt undersenare år och att statsrådens arbetstid följaktligen i större utsträckning äntidigare binds till frågestunder. Utskottet vill erinra om att frågeinstitutet ur olikaaspekter utförligt behandlades i utskottets granskningsbetänkande (se KU 1977/ 78:35 s. 16 ff.). är i sin nuvarande form ett viktigt led i riksdagenskontrollmakt. En begränsning av riksdagsledamöternas möjligheter att få tillstånd muntlig debatt med statsråd i aktuella politiska frågor skulle enligtutskottets mening leda till en inskränkning i kontrollmakten. Utskottetavstyrker därför motionen. Utskottet vill dock inte utesluta att frågeinstitutetspraktiska tillämpning kan behöva ses över . Formerna för öppnandebehandlades i det förut nämnda betänkandet 1978/79:29, där utskottet anfördeföljande: Utskottet har vidare att behandlaett antal motioner som gäller formerna för öppnande. I motionen 1096(c) begärs att beslutar återinföra traditionen med ;sdrabanter vid högtidliga öppnande. Frågan har enligt motionen kommiti ett nytt läge när beslutat återflytta till . Imotionen 1684 (c) yrkas att beslutar om en gemensam samvaro efterriksdagsöppnandet. Motionen 1685 (in) går ut på en återgång till tidigareceremoniel vid öppnande och att detta i sin huvuddel förläggs tillrikssalen. Samma krav ställs i motionen 1689 (m) vad gäller öppnandevid början av varje ny mandatperiod för . Under mellanliggande år bör KU 1979/80:44 24 lämpliga former för riksdagsöppnandet fastställas avtalmannen i samråd med vice talmannen. Utskottet har i samband med behandlingen av motioner omformerna för öppnande bl. a. erinrat om att det enligtbestämmelserna i riksdagsordningen (RO 1 ;6) ankommer pä talmannen att eftersamråd med vice talmannen fastställa ordningen för öppningssammanträden.Med hänvisning till sina tidigare ställningstaganden i frågan avstyrkerutskottet samtliga motionsyrkanden angående riksdagsöppnandet. Utskottets vttrande i denna delgodkändes av . 1 ett särskilt yttrande (2 m) anfördes följande: Det tillämpadeeeremonielet vid öppnande har inte det tidigare riksdagsöppnandetshögtidlighet och värdighet. Sålunda saknas allt det som av hävd hör till en såviktig händelse i statsverksamheten som öppnande. strävarefter att komma i kontakt med medborgarna och skapa intresse för sitt arbete.Det är då inte utan betydelse att själva inledningen av får en sådanutformning att den väcker allmänhetens intresse. Enligt vår mening vore detönskvärt om talmannen ville överväga att i huvudsak återgå till tidigareceremoniel vid öppnande och förlägga huvuddelen av ceremonierna tillrikssalen. Även frågan om möjlighet attanordna s. k. offentliga utskottsutfrågningar behandlades . Utskottetuttalade följande i sitt av godkända yttrande: Frågan om möjlighet bör införas attanordna offentliga utskotlsulfrågning-«rtas upp i motionerna 1089 (m) och 1098(fp). har behandlat även denna fråga men inte funnitanledning att lägga fram något förslag i denna riktning. Utskottet ansluter sigtill utredningens bedömning och avstyrker motionsyrkandena. 1 en reservation (2 ni. 1 fp) anfördes följande: Frågan om möjlighet bör införas attanordna offeiuliga uiskoiisuifrågning-artas upp i motionerna 1089 (m) och 1098(fp). har behandlat även denna fråga men inte funnitanledning att lägga fram något förslag i denna riktning. 1 motionen 1089. yrkandet 2. och motionen 1098 föreslåsatt utskotten skall ges möjlighet att anordna offentliga utskottsutfrågningar.Erfarenheterna av de utskottsutfrågningar som i ökad omfattning förekommitsedan enkam-inarrefornien visar att utskotten på detta sått får tillgång tillmycket värdefull information. Enligt utskottets uppfattning skulle det vara avvärde för den allmänna debatten i olika angelägna samhällsfrågor om dessautfrågningar på samma sätt som i många andra länder kunde ges offentlighet.Inte minst viktigt är att detta skulle öka intresset för riksdagsarbetet blandallmänheten och sannolikt bidra till att även kammardebatterna i vissa frågorges större uppmärksamhet. Det lagförslag som finns utarbetat i motionerna börsålunda antas av . Utskottet tillstyrker alltså bifall till motionerna. Det skall slutligen nämnas att enarbetsgrupp inom utskottet tillkallats med uppgift att se över vissa frågorrörande arbetsformer. KU 1979/80:44 25 1 de motioner som behandlas iförevarande avsnitt av betänkandet tas upp en rad frågor som på olika sättberör arbetsformer. Motionen 764 innehåller ett yrkande om att skalluppdra åt talmanskonferensen att utreda frågan om inrättandet av ett riksdagenskonsekvensinstitut. Enligt motionen visar erfarenheterna från de senaste årenmed all önskvärd tydlighet att inånga gånger fattat beslut med storakonsekvenser för framtiden i ekonomiska och andra avseenden utan att man vidtidpunkten för beslutens fattande gjort klart för sig vilka dessa kunde bli. Enförstärkning av utredningsresurser bör komma till stånd oeh syftatill att ge bättre beslutsunderlag vad gäller långtidsaspekter oeh andraeffekter av de förslag som har att ta ställning till. Utskottet delar den uppfattning som motionen ger uttryckför, nämligen vikten av att bredaste möjliga beslutsunderlag självfallet börstå till buds i fråga om långsiktiga effekter av riksdagsbeslut i olikasamhällsfrågor. Utskottet vill vad gäller utredningsresurserframhålla att till sitt förfogande har en väl utbyggdutskottsorganisation, inom vilken stora möjligheter till belysning av ärendenafinns. t. ex. genom inhämtande av upplysningar från expertis utanför riksdagen.Ett annat organ som har betydelse i sammanhanget är riksdagensupplysningstjänst som fått ökade utredningsresurser. Det bör isaininanhanget erinras om att på grundval av förslag från den s. k.arbetsformsutredningen under förra beslöt en ganska kraftiguppräkning av det s. k. partigruppstödet i syfte att bereda partierna störremöjligheter än att få olika frågor allsidigt belysta. Som ett resultatav arbetsformsutredningens verksamhet kan vidare nämnas, att riksdagensrevisorer fått en närmare anknytning till riksdagsutskotten på det sättet attregelbundet samråd numera äger rum mellan utskotten och revisorerna. Avsiktenhärmed är bl. a. att utskotten skall ha möjlighet att initiera granskning ochuppföljning från revisorernas sida av effekterna av riksdagsbeslut på olikaområden. Allmänt sett är det som framhållits angeläget attriksdagen i ökad utsträckning ägnar sig åt frågor av långsiktig karaktär. Detbör därvid pekas på det förhållandet att det i vårt land förekommer enlångsiktig planering på skilda områden av den offentliga verksamheten - enplanering som också redovisas för och vars resultat tarställning till. Genom det i mycket utvecklade kommittéväsendet, gesmöjlighet för de politiska partierna att på ett tidigt stadium innan reformerbeslutas få till stånd analyser av fraintidseffekterna i fråga om de åtgärdersom planeras. Nämnas bör också de ekonomiska långstidsutredningarna somförekoininit alltsedan slut och som syftar till att gestatsmakterna underlag för den framtida planeringen inom skildasamhällsoinråden. Utskottet vill slutligen understryka, att regeringensjälvfallet har ett stort ansvar när det gäller att för redovisaeffekterna på lång sikt av de KU 1979/80:44 26 förslag regeringen lägger fram. Med hänvisning till anförda synpunkter anser sig utskottetinte böra förorda att talmanskonferensen ges i uppdrag att utreda frågan ominrättandet av ett ytterligare utredningsorgan - konsekvensinstitut - inomriksdagen. Motionen avstyrks följaktligen. 1 motionen 258 yrkas att uttalar attriksdagsmotioner som medför utgiftsökningar bör åtföljas av anvisningar om hurutgifterna skall täckas. Enligt motionen skulle en sådan niedelsanvisningspliktdämpa de ständigt stegrade kraven på reformer och öka kostnadsansvaret blandriksdagens ledamöter och medborgare i allmänhet. Av praktiska och principiellaskäl kan utskottet inte ställa sig bakom motionens krav på konkret angivande avpå vilket sätt medelsanvisningen skall ske. Utskottet vill därvid erinra om atten bärande princip i statsbudgetens uppbyggnad är att specialdestination avstatsinkomster till bestämda ändamål inte bör förekomma. En fråga av praktisk rutinkaraktär tas upp i motionen 340,Enligt motionen bör det på propositionerna anges till vilket utskott enproposition har hänvisats. En sådan ordning skulle underliitta riksdagsarbeteti samband med utarbetandet av s, k, följdmotioner. Utskottet har inhämtat attkammarkansliet numera på den förteckning över propositioner som finns uppsattpå kammarens anslagstavla anger till vilket utskott propositionerna harhänvisats. Enligt utskottet får denna åtgärd anses vara ägnad att tillgodosemotionens syfte. Tidpunkten för tillsättande av utskott tas uppi motionen 1048, Enligt motionen bör det i vissa situationer, t. ex, närregeringsförhandlingar pågår, vara möjligt att uppskjuta utskottsvalenytterligare utöver den tid - - som f. n. står till buds. Utskottet vill erinra om att den parlamentariska utredningsom tillsatts för översyn av vissa författningsfrågor enligt sinadirektiv bl. a. har att behandla regeringsbildningsproceduren och riksdagensmandatperiod. Enligt utskottet är det angeläget att utskottsarbetet kommer igång under även om regeringsförhandlingar pågåroch dessa drar ut . Med hånvisning härtill och till det pågåendeutredningsarbetet anser sig utskottet inte böra ta något initiativ medanledning av motionsyrkandet. Motionen avstyrks följaktligen. I motionerna 1557 och 1561 föreslås att möjlighet införsför riksdagsutskotten att anordna offentliga utskottsutfrågningar. Denna frågahar behandlats av vid ett flertal tillfällen under senare år-senastförra . Utskottet, som ställt sig avvisande till en sådanordning, har inte funnit anledning att nu inta annan ståndpunkt till frågan.Motionsyrkandena avstyrks. tas upp i motionen 1457. vari begärsgranskning av formerna för interpellationer och frågor. 1 motionen pekas på detförhållandet att antalet interpellationer och frågor ökat avsevärt undersenare år och KU1979/80:44 27 att statsrådens och departementens arbetstid i störreutsträckning än tidigare får ägnas åt detta. är i sin nuvarande form ett viktigt led iriksdagens kontrollmakt. En begränsning av riksdagsledamöternas möjligheter attfå till stånd muntlig debatt med statsråd i aktuella politiska frågor bör intekomma i fråga utan mycket starka skäl. Utskottet vill inte utesluta attfrågeinstitutets praktiska tillämpning kan behöva prövas t. ex. vad gällerdebattreglerna. Det kan i sammanhanget erinras om att en arbetsgrupp inomutskottet tillsatts med uppgift att se över frågor om arbetsformer.Med hänvisning härtill anser utskottet inte påkallat att ta något särskiltinitiativ med anledning av motionen. Yrkandet i motionen avstyrks följaktligen. Formerna för öppnande behandlas i motionerna1046 och 1049, I den förstnämnda motionen föreslås en återgång i stort setttill tidigare ceremoniel vid öppnande och att detta i sin huvuddelförläggs till rikssalen, Samma krav ställs i den andra motionen vad gällerriksmötets öppnande vid början av varje ny mandatperiod för . Undermellanliggande år bör lämpliga former för riksdagsöppnandet fastställas avtalmannen i samråd med vice talmännen. Utskottet har i samband med behandlingen av motioner omformerna för öppnande bl. a. erinrat om att det enligtbestämmelserna i riksdagsordningen (RO 1:6) ankommer på talmannen att eftersamråd med vice talmännen fastställa ordningen för riksdagensöppningssaminan-träden samt uttalat att ceremonin normalt bör förläggas tillriksdagens plenisal. Med hänvisning till sina tidigare ställningstaganden ifrågan avstyrker utskottet motionsyrkandena. Med hänvisning till det anfördahemställer utskottet att 1. beträffandeanvisning i motioner om uigiftstäckning avslår motionen 1979/80:258, 2. beträffande anteckning på propositioner om remittering till utskott avslår motionen1979/80:340. 3. beträffande/ra,gc/«.s7/»//ef avslår motionen 1979/80:457. 4. beträffandeinrättandet av ett konsekvensinstitut avslår motionen 1979/80:764. 5. beträffande/o/7/;e/7i(7/ö/'öppnande avslår motionerna a) 1979/80:1046, b) 1979/80:1049, 6. beträffande tidpunkten förutskottsvalen avslår motionen 1979/ 80:1048, KU 1979/80:44 28 7. beträffande offentliga utskottsiilfrågiungar avslårmotionerna a) 1979/80:1557, b) 1979/80:1561. Närvarande: (). ().Olle (), Per (), (), (),(). i (ni). (),(), (), (), (),(in) och (). 1. av och (båda fp) sombeträffande hus dels ansett att det avsnitt iutskottets yttrande på s. 20 som börjar "Som framgår" oeh slutar"denna motion" bort ha följande lydelse: Som framgår av den ovan lämnade redovisningen har frågorrörande hus varit föremål för utredningar och ställningstaganden vidflera tillfällen . Ett principbeslut 1975 och detta beslut bekräftades genom riksdagensställningstagande till det av förvaltningsstyrelsen vid 1977/riksmöteframställda förslaget. Vid båda tillfällena framlades i motioner förslag omfortsatt utredning om förutsättningarna för kvarblivande i nuvarandeprovisoriska riksdagshus. Vid senaste behandling avfrågan (KU 1977/78:23) anfördes i en reservation (5 s. 1 fp) att detföreliggande utredningsmaterialet inte gav tillräckligt underlag för ett beslutmed så vittgående konsekvenser. Sedan beslutet vid 1977/har flera nyaomständigheter tillkommit. Kalkylen för projektet har i löpande priserreviderats från till per den förstaapril som det statsfinansiella läget försämrats. Det fortsattaarbetet kring ruinsdispositionen i det nya komplexet har visat att betydandeförändringar sannolikt blir nödvändiga. Vidare noteras f. n. en överhettning påbyggar-betsniarknaden i . Omkring 2 000 byggnadsarbetare saknas föratt täcka efterfrågan och byggnadsprojekt för hartills vidare skjutits . För en snar igångsättning av ombyggnadernapå måste ett tiotal angelägna objekt i regionen senareläggas.Utbildningsanstalter, museer och flera centrala ämbetsverk berörs av dessauppskov. KU1979/80:44 29 vid betecknas som funktionsdugliga och ändamålsenliga.Ombyggnaderna av gamla , gamla riksbankshuset, kanslihuset ochkanslihusannexet kan därför inte ges någon hög prioritet. En senareläggning avprojektet skulle också ge rådrum för en förnyad prövning av lokalprogrammet.Mot denna bakgrund föreslår utskottet att nu beslutar om ett uppskovmed byggnadsprojektet. Förvaltningsstyrelsen bör ges i uppdrag att utarbeta detytterligare underlag för beslut om lokalförsörjning som föranleds avdetta förslag. Ett ställningstagande om att avbryta återflyttningen tillHelgeandsholmen är utskottet inte berett att förorda. Motionen 463 avstyrkssåledes. Det alternativ som aktualiseras! motionen 1562 har tidigare prövats avriksdagen. Utskottet finner inte skäl att frångå sin bedömning och avstyrkerdärför även denna motion. dels att utskottets hemställanunder punkten 22 bort ha följande lydelse: 3. ger förvaltningsstyrelse i uppdrag att vidta de åtgärder som föranleds av utskottets uttalanden rörandesenareläggning av återflyttningen. 2. av Per , i och (alla m) som beträffande formerna för öppnande ansett dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s. 27 som börjar med orden "Utskottet har och slutar med ordenutskottet motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: Det tillämpade eeremonielet vid riksmötetsöppnande har inte det tidigare riksdagsöppnandets högtidlighet och värdighet.Sålunda saknas allt det som av hävd hör till en så viktig händelse istatsverksamheten som öppnande. strävar efter att komma ikontakt med medborgarna och skapa intresse för sitt arbete. Det är då inte utanbetydelse att själva inledningen av far en sådan utformning att denväcker allmänhetens intresse. Enligt utskottets mening vore det önskvärt omtalmannen ville överväga att i huvudsak återgå till tidigare ceremoniel vidriksmötets öppnande och förlägga huvuddelen av ceremonierna till rikssalen,Motionerna bör anses besvarade med vad utskottet anfört. dels att utskottets hemställanunder punkten 28 inom, 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande formerna förriksmötets öppnande förklarar motionerna 1979/80:1046 och 1979/80:1049besvarade med vad utskottet anfört. KU 1979/80:44 30 3. av Per (), i (m). DanielTarschys (fp), () och () som beträffandeoffentliga utskottsutfrågningar ansett dels att det avsnitt i utskottetsyttrande på s, 26 som börjar med orden "Utskottet, som " ochslutar med orden "Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följandelydelse: Erfarenheterna av de utskottsutfrågningar som i ökadomfattning förekommit sedan enkaniinarrefornien visaratt utskottet på dettasätt får tillgång till mycket värdefull information. Enligt utskottetsuppfattning skulle det vara av värde för den allmänna debatten i olikaangelägna samhällsfrågor om dessa utfrågningar på samma sätt som i många andraländer kunde ges offentlighet. Inte minst viktigt är att detta skulle ökaintresset för riksdagsarbetet bland allmänheten och sannolikt bidra till attäven kammardebatterna i vissa frågor ges större uppmärksamhet. Det lagförslagsom finns utarbetat i motionerna bör sålunda antas av . Utskottettillstyrker alltså bifall till motionerna, dels att utskottets hemställanunder punkten 28 mom. 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande offentligautskolisuifrågningar med bifall till motionerna 1979/80:1557 och 1979/80:1561antar följande förslag till lag om ändring i riksdagsordningen: Härigenom föreskrivs att 4 kap. 12§ riksdagsordningen skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 12 S' Utskott skall sammanträda inomstängda dörrar. Om särskilda skäl föreligger, kan utskottet medgiva att ävenannan än ledamot, suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttrandensom sägs i 10 Denna lag träder i kraft , KU1979/80:44 31 1, av () beiräffande utåtriktadinformation (punkten 18): Utskottets hemställan omtelefonöverföring av riksdagsdebatter tillgodoser ett gammalt folkpartikrav.Utskottet har inte tagit ställning till kostnadsfördelningen mellan ochtidningarna eller till vilken teknisk modell som skall väljas. Enligt minmening finns det dock skäl att peka på att den lösning som förordas avriksdagens informationsgrupp dels blir onödigt dyrbar för tidningarna, delsutesluter privatpersoner som också kan vara intresserade av att följakammardebatterna per telefon. En bättre och billigare modell vore att utnyttjaett vanligt gruppnummer kopplat till högtalarsystem. Vem som helstskulle då kunna ringa upp och följa kammardebatterna utan andrakostnader än markeringsavgifter enligt gängse telefontaxa, 2, av Per , i och (alla in) beträffande inrättandet av ett konsekvensinsiitui (punkten 28): I motionen 1979/80:764 har föreslagitsatt talmanskonferensen - i dess egenskap av ett centralt, överordnatriksdagsorgan - skulle låta utreda hur själv på bästa sätt skullekunna förstärka sin kompetens att göra långsiktiga bedömningar avkonsekvenserna av i propositioner och motioner föreslagna åtgärder, medavseende bl, a, på såväl framtida inteckningar i samhällsekonomin somrelationen till andra långsiktiga förändringar av samhällets struktur ochorgan. Den uppgift som "första statsmakt" som vår nyagrundlag numera tilldelar torde göra det självklart att tarett större ansvar för sakinnehållet i de beslut den fattar, även när det gällerkonsekvenserna utöver det närmaste budgetåret. Den juridiska kompetens, somfinns inom utskott och kammarkansli, garanterar den formella kvaliteten iriksdagens beslut. 1 fråga om sakprövningen är man emellertid vanligen merhänvisad till material, som regeringen eller ämbetsverken ställer tillförfogande. Utskottet redovisar de olika möjligheter därutöver, som f. n. stårtill förfogande. Det är dock inte vår erfarenhet att dessa i någon nämnvärdutsträckning verkligen anlitas. En möjlighet är en förstärkning avupplysningstjänstens resurser, varigenom denna skulle kunna leverera materialicke blott om det som «r eller har varit, utan också om hur det kan komma attbli.