bet · G301KU52 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:52 med anledning av granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggning I betänkandet KU1979/80:50redovisade sin granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Vid kammarbehandlingen den7 beslöt att återförvisa följande av de i betänkandetbehandlade frågorna till utskottet: Regeringenshandläggning av utlänningsärenden, såvitt avser fornierna för ändring av dennordiska passkonlrollöverenskommelsen. Regeringensbehandling av skrivelser, såvitt avser skrivelser på dearbetsmarknads- och industripolitiska ömråderia 3. a)Utbildning i av libyska tnedborgare vid . b) Regeringens beslut den rörandetaxitrafiken i . c) Regeringens handläggning av ett besvärsärende angåendeetableringsrätt för läkare. I övrigt beslöt lägga utskottets anmälan tillhandlingarna med gillande av vad utskottet anfört. Utskottet, som tar upp de sålundaåterförvisade frågorna till förnyad behandling, får med vidhållande av sinatidigare angivna ståndpunkter anföra följande: Regeringens handläggning avutlänningsärenden, såvitt avser formerna för ändring av den nordiskapasskontrollöverenskommelsen Utskottet har granskat vissa frågorrörande den nordiska passkontrollöverenskommelsen som kom till 1957 och ivilken vissa ändringar vidtogs . Den nordiska passöverenskommelsen har sedan sin tillkomstår 1957 gett möjlighet till stickprovsvis passkontroll vid gränsen till ettannat nordiskt land. Från svensk sida har det också förekommit viss sådankontroll. Mot bakgrund av en omfattande illegal invandring till avassyrier från införde viseringstvång förturkiska medborgare. införde en intensifierad stickprovs- 1 1979/80. KU1979/80:52 2 kontroll vid gränsen mot och delvis även vid densvensk-norska gränsen. Mot bakgrund av den ökade invandringen 1977 och 1978föreslogs från svensk sida att det skulle öppnas möjlighet förett nordiskt land att i exceptionella situationer och för begränsad tid införareguljär passkontroll vid gränsen till ett annat nordiskt land. Frågan avhandlades på det nordiska planet först vidöverläggningar mellan de danska och svenska statsministrarna den 7-9 maj 1979och därefter vid ett möte mellan företrädare för de nordiska regeringarnasutrikes- och fackdepartement . De övriga nordiska ländernasregeringar medverkade till de av den föreslagna ändringarna.Överenskommelse om ändring av passkontrollöverenskommelsen undertecknades den27 . Ändringarna, som därefter trädde i kraft den 26 augusfi 1979,innebär möjlighet för ett nordiskt land att tillfälligt införa reguljärpasskontroll om detta är nödvändigt för att förhindra ett omfattande illegaltinresande, som beror på att de berörda länderna har olika viseringskrav. Beslutom en sådan kontroll gäller för varje gång högst . Övriga länderskall underrättas i förväg. Passkontrollöverenskommelsens nya utformning föregicksinte av informationer till eller konsultationer med och dessorgan. Frågan behandlades sedermera vid 28:e session iReykjavik innevarande år. Som bilaga 10 G till KU 1979/80:50fogades betänkande av juridiska utvalg i ämnet. Vidare har ibilaga 10 H till KU 1979/80:50 intagits en sammanställning av rapporter omutförd stickprovskontroll vid internordisk resandetrafik. Anledningen till att frågan om ändringarna ipasskontrollöverenskommelsen inte behandlades i var att berördaregeringar ansåg att frågan var så brådskande att en diskussion inom rådet intekunde avvaktas. Utskottet har inte funnit anledning att ifrågasättaregeringarnas bedömning på denna punkt och vill endast tillägga att någonskyldighet att i förväg underställa rådet en fråga av förevarande karaktär inteföreligger. Regeringens behandling av skrivelser, såvittavser skrivelser på de arbetsmarknads- och industripolitiska områdena En mera ingående granskning harföretagits av regeringens åtgärder med anledning av beslut under1978/på de arbetsmarknads- och industripolitiska områdena.Utskottets granskning har avsett dels om regeringen har dröjt för länge med attfatta besluten med anledning av riksdagsskrivelserna, dels om dessa beslut itillräcklig utsträckning beaktar ställningstagande. Underlag för granskningenhar varit ett omfattande material som redovisas som bilaga 12 B till utskottetsbetänkande /80:50. Utskottethar iakttagit att av de sammanlagt 51 skrivelser som KU1979/80:52 3 avlät till regeringen på nämnda områden under föregåenderiksmöte hade 39 slutbehandlats av regeringen . 12skrivelser stod således öppna i ett eller flera avseenden. Utskottet har tagitdel av innehållet i flera av dessa ej slutbehandlade skrivelser och de åtgärdersom regeringen vidtagit. Mot bakgrund av denna granskning kanutskottet inte finna att den tid som förflutit i de aktuella fallen är förlång. Allmänt sett vill utskottet betona att vad som kan anses vara en lång behandlingstidför en riksdagsskrivelse varierar beroende på olika omständigheter såsomskrivelsens innehåll, dess samband med vidtagna och planerade åtgärder frånregeringens sida m. m. Enligt utskottet är det självfallet angeläget attriksdagsskrivelser handläggs sä skyndsamt som dessa omständigheter geranledning fill. Inom utskottet har vidare gjorts gällande att regeringeninte tagit tillräcklig hänsyn till beslut. Beträffande två av dessafall - begäran att frågan om tillfälle för organisationer att yttrasig i bl. a. mål om könsdiskriminering borde övervägas (AU 1978/79:39 mom. 13)och uttalande om inrättande av nationella utvecklingsbolag (NU1978/79:59 mom. 32) - har utskottet noterat att regeringen kommit till en annanslutsats än . Regeringen har förelagt sin uppfattning i enproposition (prop. 1979/80:129 s. 15 f. resp. prop. 1979/80:100 bilaga 17 s.259) och på så sätt erbjudit tillfälle att ta upp frågan på nytt.Beträffande övriga fall, där bristande överensstämmelse mellan ochregeringens beslut påståtts föreligga, kan utskottet inte finna annat än attriksdagens beslut blivit i tillräcklig utsträckning beaktat. I detta granskningsärende har också aktualiserats fråganom förhållandet mellan regeringen och de statliga bolagen mot bakgrund av attåtskilliga av de uttalanden som gjort i de granskade ärendena tarsikte på den statliga företagsamheten. I en kanslipromemoria, bilaga 12 C tillutskottets betänkande KU 1979/80:50, redovisas rättsläget beträffanderegeringens möjligheter att styra verksamheten inom statliga bolag. Utskottet vill först framhålla att möjligheteratt påverka förhållandena inom de statliga bolagen inte är begränsade tilluttalanden riktade till regeringen i samband med behandlingen av propositions-och motionsärenden. kan även genom lagstiftning eller i samband medmedelsanvisning bestämma under vilka former verksamheten vid enskilda statligabolag skall bedrivas. Vidare skall erinras om att utser 18riksdagsledamöter som får närvara och ställa frågor vid Statsföretagsbolagsstämmor. Statsföretags årsredovisning blir också föremål förriksdagsbehandling. Motsvarande gäller för Svenska Varvs årsredovisning. Enstatlig utredning, den s. k. redovisningsutredningen, vars betänkande (SOU1978:63) efter avslutad remissbehandling f. n. bereds inomindustridepartementet, har föreslagit att regeringen skall överlämnaen mer fullständig redogörelse till över det statligaföretagsägandet. Med mellanrum, t. ex. en gång per valperiod, bör KU 1979/80:52 4 rapporten enligt utredningen göras mer omfattande och dåinnefatta en principdeklaration från regeringens sida om det statligaföretagandets mål och riktlinjer. Regeringen bör i ett sådant sammanhangredogöra för hur de statliga företagen levt upp till rikidagensnäringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska viljeyttringar. Enligt förslagetskall redogörelsen föranleda motionsrätt och utskottsbehandling. Vad sedan beträffar regeringens styrning av de statligabolagen utövas denna i formellt avseende vid bolagens stämmor. \alet av styrelse och möjligheten att i bolagsordningenföra in särskilda bestämmelser om exempelvis bolagets målsättning kanregeringens representanter på bolagsstämman påverka inriktningen av bolagetsverksamhet. Utskottet kan inte finna annat än att regeringen handlat på ettkorrekt sätt då den - såsom skett i de granskade fallen - beslutat bringariksdagens uttalanden till resp. bolags kännedom. Utskottet vill tillägga attdet inte är utskottets uppgift att granska bolagens åtgärder med anledning avdessa uttalanden från sida. a) Utbildning i av libyska medborgare vid Inom utskottet har tagits upp frågaom viss teknisk utbildning av ett antal libyska medborgare vid det helstatligaTelub AB i . Utbildningen påbörjades och avses pågå fyra år.Frågan har gällt regeringens ochenskilt statsråds befattning med ärendet.Utskottet har bl. a. mottagit en promemoria angående utbildningen i fråga, somupprättats inom krigsmate-rielexportkommitténs sekretariat. Av nämnda promemoria, som fogats som bilaga 13 A tillutskottets betänkande KU 1979/80:50, framgår bl. a. följande: eller , med säte i men medverksamhet också på en rad andra håll i landet, är ett av det statliga förenadefabriksverken () helägt dotterföretag. Bolaget är i hög gradinriktat på det svenska försvaret. a. sysslar man med radioulrustning,optisk materiel, radar och robotsystem för försvarets räkning. Vidare genomförskvalificerade tekniska utredningar och utbildningsprogram inom sådana områdensom telekommunikation, datateknik och allmän elektronik. Denna verksamhet är iförsta hand inriktad på försvaret, men en marknadsbreddning mot den civilasektorn har inletts. Ett område gäller allmän teknikinformation som avser bådeden militära och den civila sektorn och ett annat regionalt materielunderhållmed inriktning på kvalificerad elektronik, såsom dataterminaler ochminidatorer. Telub är aktieägare i det halvstatliga , som förmedlar svenska utbildningsinsatser och annat svensktkunnande till . Den aktuella utbildningen av libysk personal vid Telubhar angetts KU1979/80:52 5 ligga i linje med denna verksamhet. Telub ingick i mars1979 ett avtal med libyska staten om att utbilda en kontingent omca 80 libyska ungdomar i tekniska ämnen till en nivå närmastmotsvarande svensk gymnasieutbildning. Utbildningen i fråga bedrivs i vid företagetsteknikskola. Utbildningen omfattar - utöver undervisning i engelska som ärundervisningsspråk - grundläggande tekniska ämnen, såsom matematik, fysik,elektricitetslära och elektronik under . ingårett stort mått av praktisk verksamhet, såsom laborationer, enklareapparatbyggen, övningar i mätteknik, felsökningar och reparationer påkonventionell materiel. Efter hand som elevernas färdigheter och kunskapsnivåmedger lämnas undervisning i tillämpad teknik omfattande radar ochtelekommunikation, dator- och reglerteknik m. m. Utbildningsverksamheten är avsedd att hållas helt åtskildfrån Telubs verksamhet för det svenska försvaret. Ingen utrustning som användsi utbildningen utgörs av krigsmateriel eller är underkastad sekretessbestämmelser.I Telubs åtagande ingår inga leveranser av materiel till . säljerinte - och har i varje fall inte sålt -någonkrigsmateriel till på grund av de spända förhållanden som rått och råderi . Inför utskottet har utfrågningar ägt rum med förutvarandeutrikesministern , förutvarande handelsministern ochTelubs verkställande direktör . Utskottet har vidare mottagit enpromemoria i ämnet, som upprättats av expeditionschefen i handelsdepartementet.Promemorian har fogats som bilaga 13 B till utskottets betänkande KU1979/80:50. Härvid har bl. a. framkommit följande: Telubaffären har inte lett till något formellt ärendeeller beslut av regeringen. tog kontakt medutrikesdepartementet i saken. Ärendet föredrogs för utrikesminister . Någon erinran mot projektet i fråga framställdes intefrån utrikesministerns sida med hänsyn till att det rörde sig om utbildning ochinte krigsmaterielexport. Frågan fördes inte vidare till regeringen i desshelhet. , sedan folkpartiregeringen tillträtt,meddelade att Telub förde förhandlingar omutbildning av libyska tekniker i med sikte på kompetens för inträde påteknisk högskola inom vissa teknikområden. Studierna skulle inte vara inriktadepå krigsmateriel. Vid besök i hade sammanträffat med landetsförsvarsminister som därvid uttryckte intresse för kontakterom köp i avvissa slag av defensiv försvarsmateriel. önskade besked om krigsmaterielinspektörens ochhandelsministerns inställning till de nämnda utbildningsplanerna och vissaandra projekt. Något sammanträffande med handelsministern skedde inte hösten1978. KU1979/80:52 6 att all försäljning av krigsmateriel till varutesluten. I bilaga 13 C till utskottets betänkande KU 1979/80:50redovisas de uppgifter lämnade vid utfrågningen inför utskottet. första kontakt med Telubaffären skedde den 9 februari1979 i samband med en överläggning på utrikesdepartmentet vid vilken statssekreterareni försvarsdepartementet tog upp frågan. Med anledning härav begärde enorientering i saken, vilken ägde rum . Vid dessa överläggningar,i vilka förutom bl. a. krigsmaterielinspektören deltog, framhöll Carsatt han ansåg att projektet var olyckligt och att han avsåg att ta upp frågantill diskussion inom regeringen. Någon tid därefter anmälde saken förstatsminister samt utrikesminister , industriministerErik och samordningsminister . Det framgick enligt därvidatt ingen av dessa statsråd tidigare hade varit orienterad i saken. Samtligadelade i sak uppfattning angående projektet i fråga. Vid fortsattaöverväganden ansågs det emellertid att konstitutionella möjligheter förregeringen att inskrida saknades. Enligt gav industriministern, sedanhan av Telubs styrelseordförande, generaldirektör , fiitt enorientering angående utbildningen, uttryck för den uppfattning man kommit framtill och att projektet sålunda kunde fullföljas. lämnade den 6december 1979 en redogörelse för utbildningen till försvarsminister som underströk betydelsen av att sekretess i fråga om svenskaförsvarshemligheter iakttogs. I enlighet med hemställan vid 1978/79 årsriksmöte (UU 1978/79:25, rskr 226) tillkallades enpariamentarisk utredning för översyn av riktlinjerna för svenskkrigsmaterielexport. I direktiven till utredningen anges bl. a. att utredningenbör ta upp frågan i vad mån det är befogat att betrakta övnings- ochutbildningsanordningar som krigsmateriel. I ett frågesvar i förklaradenuvarande handelsministern att regeringen inte avservidta några åtgärder för att förhindra ifrågavarande utbildningsprojekt. Isamma svar framhölls att den reglering som gäller för svensk export avkrigsmateriel inte omfattar utbildning. Handelsministern hänvisade till attkrigsmaterielexportkommittén kommer att studera i vad mån riktlinjerna försvensk krigsmaterielexport behöver utvidgas. Den verkställda granskningen har inte föranlett någotsärskilt uttalande från utskottets sida. b) Regeringens beslut rörandetaxitrafiken i Utskottet har granskat regeringensbeslut rörande taxitrafiken i , Besluten och derasbakgrund m. m. redovisas i en kanslipromemoria som fogats till utskottetsbetänkande KU 1979/80:50 som bilaga 22. KU1979/80:52 7 Den företagna granskningen har integett anledning till något särskilt uttalande från utskottets sida. c) Regeringens handläggning av ett besvärsärende angåendeetableringsrätt för läkare Utskottet har granskat regeringensbeslut , vari besvär av två läkare i över beslut avsocialstyrelsen bifallits. Läkarna har därigenom medgivits att vid etableringsom privatpraktiserande läkare få tillämpa sådana särskilda arvoden som detfinns möjlighet till enligt övergångsbestämmelserna till läkarvårdstaxan(1974:699). I granskningspromemorian, bilaga 23 till utskottets betänkande1979/80:50, lämnas redogörelse för gällande regler på området och deuttalanden som regering och riksdag gjort i frågan. Den verkställda granskningen har inte föranlett någotsärskilt uttalande från utskottets sida. Den granskning som sålundaslutförts samt resultatet därav får utskottet för Utskottet hemställer att ärendet avgörs efterendast en bordläggning. Närvarande: (), (),(), (), Per (), * (c),(), i (m), (),(), (), (), (),() och (). * Ej närvarande vid justeringen. Beträffande avsnittet 1. Regeringens handläggning avutlänningsärenden, såvitt avser formerna för ändring av den nordiska passkontrollöverenskom melsen, av , , , , , och (alla s), vilka anser att det avsnitt på s. 2 som börjar "Anledning till" och slutar"inte föreligger" bort ha följande lydelse: Enligt artikel 28 i det s. k. skall defördragsslutande parterna söka bevara och ytterligaie utveckla det samarbetesom lett till att deras territorier utgör ett passkontrollområde. Kontrollen avresande som passerar gräns mellan nordiska länder skall även i övrigt förenklasoch samordnas. I artikel 68 sägs att skall beredas tillfälle attyttra sig innan länderna överenskommer om ändring i avtalet. Det förutsättsäven i artikel 46 att rådet skall höras i frågor av förevarande karaktär. Som framgår av den ovan lämnade redogörelsen tillkomändringarna i den nordiska passkontrollöverenskommelsen på initiativ av densvenska regeringen. Ändringarna genomfördes utan hörande av ochdess organ. Enligt utskottet är det i detta avseende befogat att rikta kritikmot handläggningen av frågan. anfört ges till känna. Beträffande avsnittet 2. Regeringens behandling avriksdagens skrivelser, såvitt avser skrivelser på de arbetsmarknads- och industripolitiska områ dena, av , , , , , och (alla s). vilka anser att den del av utskottets yttrande som på s. 2 börjar "En mera"och pä s. 4 slutar "sida" bort ha följande lydelse: Utskottet vill först erinra om de parlamentariskaförutsättningar som gällde /. Efter den förstatrepartiregeringens avgång kunde borgerliga majoritetinte enas om ett regeringsalternativ. Den folkpartiregering som bildadesstöddes endast av 39 av ledamöter. Det förutsattes därför attnödvändiga majoriteter i fick skapas från fall till fall. Det utmärkande för en parlamentarisk demokrati är undernormala förhållanden att politisk samstämmighet råder mellan en majoritet iparlamentet och regeringen. Denna grundläggande förutsättning var som nyssframgått inte uppfylld . Därmed kunde inte hellerregeringen göra anspråk på att spela den ledande roll som en regering normaltinnehar i en parlamentarisk demokrati. I stället gick denna roll över tillriksdagen. Regeringens uppgift borde i detta läge enbart ha blivit att lojaltverkställa de beslut som fattat och som i många fall också hadeinitierats där. Även den borgerhga trepartiregering som tillkom efter valet1979 borde ha respekterat de av fattade besluten. KU1979/80:52 9 Utskottets granskning har syftattill att på ett centralt politiskt avsnitt -arbetsmarknads- ochindustripolitiken - undersöka hur regeringen följt beslut.Granskningen har inneburit att viktigare riksdagsbeslut på dessa områden harjämförts ined regeringens åtgärder med anledning av dessa beslut. Underlagetför granskningen har varit ett omfattande material som redovisas som bilaga 12 Btill utskottets betänkande 1979/80:50. Den företagna granskningen visar enligt utskottet, för detförsta, att i åtskilliga fall har regeringen ännu inte verkställtriksdagsbesluten. Av de sammanlagt 51 skrivelser som avlät tillregeringen /på dessa områden stod 12 skrivelser vidmitten av februari månad 1980 öppna i ett eller flera avseenden. Bland debeslut som inte har verkställts är begäran om en lösningav frågan om anställningsskyddet för vissa långtidssjuka. Frågan borde enligtriksdagen lösas skyndsamt (AU 1978/79:3). Inte heller har regeringen uppfylltriksdagens begäran samma höst att en plan för skogsnäringen skulleutarbetas. I avvaktan på att denna plan färdigställdes borde enligtriksdagsbeslutet nedläggningar vid ASSIS:s anläggningar i inte ske (NU1978/79:16 mom. 9.1). Utskottet har inhämtat att på grund av regeringensoverksamhet har några klara besked beträffande dessa anläggningar inte kunnatlämnas. Ytterligare ett annat exempel kan nämnas där regeringenännu inte har efterkommit beslut. Det gäller de s. k. nationellautvecklingsbolag som enligt borde inrättas inom i första handområdena energi, miljövård och transportsystem. I beslutet anvisades ocksåmedel för detta ändamål (NU 1978/79:59 mom. 32). I budgetpropositionen 1980förklarar industriministern att några nationella utvecklingsbolag inte börinrättas . För det andra har regeringen enligt utskottets uppfattningi flera fall inte handlat i överensstämmelse med beslut. Utskottetskall belysa detta med ett par exempel från olika fält. I varvspropositionenhösten 1978 föreslogs bl. a. dels ökade resurser till de regionalautvecklingsfonderna i de berörda länen, dels bildande av särskildainvestmentbolag för vardera , ochMalmö-Landskronaregionen. De ökade resurserna borde enligt propositionen främstanvändas i de kommuner där särskilt regionalpolitiskt stöd kan lämnas enligtregeringens beslut. ansåg emellertid att resultatet av de resursersom sätts in blir bäst om de regionala utvecklingsfonderna, som har kännedom omde lokala förhållandena, självständigt får avgöra hur medlen skall användas.Riksdagen beslöt därför, med ändring av propositionen, att samtliga medelskulle kanaliseras via utvecklingsfonderna (NU 1978/79:17 s. 45). har på ett sätt som inte överensstämmer med riksdagsbeslutethandlingsfriheten för utvecklingsfonderna begränsats genom föreskriften att omregionala investmentbolag bildas får deras verksamhet endast avse de kommunersom regeringen har angett i viss förordning. KU1979/80:52 10 beslut i fråga omtextilindustrin (NU 1978/79:48) har inte fullföljts. Så har exempelvis fråganom tekonäringens kulturella värden inte beaktats, försörjningsberedskapsstödetförsvagats och utredningen om ursprungsmärkning kommit till stånd först idecember 1979 trots beslut vid 1977/och utredningen bestårendast av en person. Vidare har regeringen först efter påstötning frånriksdagens sida föranstaltat om utredning av skinn- och lädervaruindustrin.Uppdraget har trots begäran dock inte gått till en parlamentariskutredning utan till tekodelegationen. Regeringens sätt att verkställa riksdagsbeslutet i maj1979 om lag om jämställdhet mellan kvinnor och män (AU 1978/79:39) ärytterligare ett exempel på handlande som strider mot beslut. Genomatt inte nödvändiga följdändringar i arbetstvistslagen utarbetades och hellerinte den aviserade informationskampanjen om den nya lagstiftningen kom i gångunder hösten kunde lagstiftningen inte sättas i,kraft somplanerat var. har sedermera beslutat om en ändrad jämställdhetslagstiftning,men denna skall inte triida i kraft förrän den . Vidare visar granskningen enligt utskottet att regeringeni många fall inte fullföljt beslut när det gäller de statsägdabolagen. Utskottet vill i detta sammanhang mera allmänt berörafrågan om förhållandet mellan statsmakterna och de statliga bolagen. I enkanslipromemoria, bilaga 12 C till utskottets betänkande 1979/80:50 redovisasrättsläget beträffande regeringens möjligheter att styra verksamheten inom statligabolag. Utskottet vill först framhålla at- möjligheteratt påverka förhållandena inom de statliga bolagen inte är begränsade tilluttalanden riktade till regeringen i samband med behandlingen av propositions-och motionsärenden. kan även genom lagstiftning eller i samband medmedelsanvisning bestämma under vilka former verksamheten vid enskilda statligabolag skall bedrivas. Vidare skall erinras om att utser 18riksdagsledamöter som får närvara och ställa frågor vid Statsföretagsbolagsstämmor. Statsföretags årsredovisning blir också föremål förriksdagsbehandling. Motsvarande gäller för Svenska Varvs årsredovisning. Enstatlig utrednding, den s. k. redovisningsutredningen, vars betänkande (SOU1978:63) efter avslutad remissbehandling f. n. bereds inomindustridepartementet, har föreslagit att regeringen skall överlämnaen mer fullständig redojjörelse till över det statligaföretagsägandet. Med mellanrum, t. ex. en gång per valperiod, börrapporten enligt utredningen göras mer omfattande och då innefatta enprincipdeklaration från regeringens sida om det statliga företagandets mål ochriktlinjer.