bet · G301JuU44 · 1979-12-31 00:00:00 — Ett genomförande av förslaget till lag om ordningsvakterinnebär att ett uppdrag som ordningsvakt inte fortsättningsvis skall anses somett förordnande att utföra polisbevakning. Till följd härav kommer reglerna i24 kap. 2 § första stycket BrB om möjligheterna att använda våld inte vidareatt vara tillämpliga på ordningsvakter. En annan följd av ordningsvakternasändrade ställning är att hithörande reglering i polisinstniktionen inte hellerblir tillämplig för ordningsvakter. Mot bakgrund av det anförda föreslås i propositionen att24 kap. 2 § BrB kompletteras med en särskild bestämmelse om befogenheter förordningsvakt att i vissa fall bruka våld. Den nya bestämmelsen föreslås bliintagen i ett nytt tredje stycke i paragrafen. Bestämmelsen, som fått sin slutliga lydelse efter förslagav lagrådet, innebär att den som med laga rätt skall avvisa eller avlägsnanågon från ett visst område eller utrymme får, om han möts av motstånd, för attgenomföra åtgärden bmka det våld som med hänsyn till omständigheterna kananses försvarligt. Enligt bestämmelsen skall detsamma gälla när fråga är om attmed laga rätt verkställa kroppsvisitation, kroppsbesiktning, husrannsakaneller beslag eller annat omhändertagande av egendom. Den nuangivna rätten att bruka våld skall enligt lagrummet tillkomma. JuU 1979/80:44 23 förutompolismän och annan personal som anges i första stycket, ordningsvakter ochdärmed likställda, dvs. såsom anges i paragrafen den som med stöd av lag ellerannan författning har förordnats av myndighet att medverka till attupprätthålla allmän ordning eller säkerhet eller att utföra bevakning ellerannan tillsyn. Rätten att bruka våld vid kroppsvisitation m. m. skall tillkommaockså annan som är i myndighetsutövning. Utskottetvill med anledning av den föreslagna regleringen starkt framhålla vikten avatt användande av våld här liksom eljest alltid så långt det är möjligtundviks. Befogenheten att använda våld måste alltid ses som en sistahandsutvägsom får tillgripas först när alla andra möjligheter måste anses stängda. Utskottetvill vidare - i linje med vad lagrådet uttalar i anslutning till bestämmelsen -påpeka att den innebär att ordningsvakter och likställda ges de befogenheter somär nödvändiga särskilt med hänsyn till att tidigare författningsstöd för rättenatt braka våld kan åberopas efter tillkomsten av lagen omordningsvakter. Det bör också understrykas att bestämmelsen inte är tillämpligför t. ex. väktare som inte har förordnats till ordningsvakt eller enskilda. Denrätt att braka våld som avses med den föreslagna bestämmelsen avgränsas bl. a.därav att den åtgärd som kan berättiga våldsanvändningen skall ske med lagarätt. Med detta uttryck har enligt vad departementschefen anför avsetts attange att befogenheten att verkställa den aktuella åtgärden skall kunna stödjaspå en i vederbörlig ordning meddelad bestämmelse. Vad nu har sagts innebär attförevarande bestämmelse inte kan åberopas till stöd för en våldsanvändning vidt. ex. kränkningar, där den kränkte visserligen på civilrättsliga granderåtnjuter rättsordningens skydd men där detta skydd inte grandar någon laga rätti här avsedd bemärkelse. Närdet gäller bestämmelsens räckvidd vill utskottet också understryka att den intetar sikte på rättsläget på andra områden än dem som uttryckligen anges ibestämmelsen. Den befogenhet att i övrigt använda våld som följer av gällanderätt påverkas sålunda inte av förevarande bestämmelse. Meddessa uttalanden och under särskilt framhållande av vikten att ordningsvakteroch andra vid utnyttjande av sina befogenheter undviker att använda våld kanutskottet tillstyrka den föreslagna regleringen vad gäller ordningsvakter ochlikställda. Ifråga om ordningsvakternas befogenheter skall ytterligare nämnas att de ipropositionen föreslås ha kvar sina nuvarande befogenheter att verkställaomhändertaganden enligt lagen om tillfälligt omhändertagande och lagen omomhändertagande av berasade personer m. m. Vid sådana fri-hetsberövanden fårordningsvakter - även i fortsättningen - med stöd av 24 kap. 2 § andra stycketBrB bruka det våld som med hänsyn till omständigheterna kan anses försvarligt.I anslutning härtill vill utskottet peka på att tillämpningen av de bådanyssnämnda lagarna f. n. utvärderas av en särskild utredningsman,/(Ju 1978:03), samt att re- JuU 1979/80:44 24 sultatetav utredningens arbete kan föranleda förnyade överväganden i de avseenden somhar behandlats här. Somframgår av det föregående avser den föreslagna regleringen i 24 kap. 2 § tredjestycket BrB också polisen. Övriga regler på området för polisens del kvarståroförändrade. Utskottethyser viss tveksamhet inför den föreslagna regleringen i det nyssnämndalagrammet för polisens vidkommande. Tveksamheten hänför sig till den risk förtolknings- och tillämpningssvårigheter som kan uppkomma när det finns flerabestämmelser som delvis reglerar samma ämne. Härtill kommer att det här rör sigom ett från allmän synpunkt så väsentligt område som rätten att använda våld. mening saknas det emellertid inte skäl för att en reglering i BrBav nu aktuellt slag bör gälla också för polisen som ju omfattas av paragrafen iövrigt. För en sådan ordning talar framför allt principiella skäl. Ettsärskilt skäl att nu godta att det nya tredje stycket i paragrafen gäller ocksåför polisen är att det här inte rör sig om en slutgiltig lösning av frågan ompolisens befogenheter att använda våld. Såsom departementschefen har anförttorde hithörande frågor komma att aktualiseras vid de mera ingåendeöverväganden som blir nödvändiga i samband med att en ny polislag utarbetas pågrandval av polisutrednings principbetänkande (SOU 1979:6) PoHsen. Sammantaget finner utskottet att den nu berördaregleringen bör godtas också såvitt gäller poHsen. I övrigt föranleder det i detta avsnitt behandladelagförslaget inte annat uttalande från utskottets sida än att en redaktionelljämkning av bestämmelsen i 24 kap. 2§ BrB bör göras på sätt som framgår avutskottets hemställan nedan. I24 kap. 3 § andra stycket BrB görs en hänvisning till 2 § tredje stycket. Genomatt i 2 § nu införs ett nytt tredje stycke måste hänvisningen i 3 § ändras.Utskottet föreslår att så sker i detta sammanhang. Förslagettill lag om ändring i lagen om bevakningsföretag Som har nämnts i det föregående innebär deföreslagna ändringarna i lagen om bevakningsföretag bl. a. att kravet påauktorisation för bevakningsverksamheten utvidgas. I 1 § föreslås således attdefinitionen av begreppet bevakningsföretag ändras. Paragrafen innehållerockså förslag till föreskrifter om att lagen inte gäller bevakning som utförsav enskild person i vissa fall. Enligt 2 §, som i propositionen inte föreslåsändrad, får bevakningsföretag inte bedriva verksamhet som avses i 1 § utanauktorisation. Omde föreslagna ändringarna i 1 § vidtas kommer hänvisningen i 2 § enligtutskottets mening att bli något motsägelsefull. Den i propositionen föreslagnalagtexten i 1 § samt nuvarande lydelse av 2 § bör därför ändras redaktionelltpå sätt som framgår av utskottets hemställan nedan. Utövervad nu har anförts föranleder lagförslaget inte något uttalande från utskottetssida. JuU 1979/80:44 25 De övriga lagförslag som läggs fram i propositionenföranleder inte något uttalande från utskottets sida. I propositionen berörs frågan om utbildning av väktare.Departementschefen erinrar härvid om de uttalanden som dåvarande chefen förjustitiedepartementet gjorde i samband med tillkomsten av lagen om bevakningsföretagrörande betydelsen av att bevakningspersonalen fick en i förhållande till sinaarbetsuppgifter lämpligt avpassad utbildning (prop. 1974; 39 s. 47). För attenhetliga normer i fråga om utbildningen skulle komma till stånd bemyndigadesrikspolisstyrelsen i den lagen att efter samråd med berörda arbetsmarknads- ochbranschorganisationer meddela närmare föreskrifter om utbildningen av väktare.RikspoHsstyrelsen har utfärdat provisoriska föreskrifter iämnet som fortfarande gäller. Genom dessa bestäms innehållet i utbildningen.Föreskrifterna innebär vidare bl. a. att bevakningsföretagen själva skall svaraför och bekosta utbildningen. Departementschefenanför att de nuvarande föreskrifterna om utbildningen väl svarar mot de behovav fackteoretiska kunskaper som bör ställas på området. Med hänsyn härtillföreligger det enligt departementschefens mening inte skäl att genomlagstiftning kräva utbildning för väktare som går utöver vad som följer av denuvarande föreskrifterna såvitt gäller kunskapsmål och innehåll. framfördes det önskemålet att elevernasmöjligheter att tillgodogöra sig utbildningen bör bli avgörande för hur långutbildningstid som skall krävas för olika kursavsnitt. Enligtdepartementschefen kan detta önskemål tillgodoses vid en omarbetning avföreskrifterna och påkallar inte något ställningstagande från sida.1 fråga om utbildningen av korttidsanställd personal, såsom semestervikarieroch liknande, anför departementschefen bl. a. att det knappast finns praktiskamöjligheter att låta denna personal gå igenom en fullständig grandutbildning.Bl. a. mot den bakgranden anser han att gällande ordning, innefattande krav påendast begränsad utbildning, bör behållas åtminstone t. v. Utskottetansluter sig till vad departementschefen sålunda har anfört beträffande väktaratbildningensåvitt gäller frågan om kunskapsmål och innehåll. I sammanhanget bör betonasdet angelägna i att utbildningen i görligaste mån får ett likvärdigt innehållför alla som skall tjänstgöra som väktare, oberoende av om de tillhör störreeller mindre företag. Ifråga om organisationen av utbildningen bör enligt departementschefen beslutinte fattas förrän resultat föreligger av ytterligare utredning som berördaarbetsmarknadsparter har förklarat sig ämna verkställa. När det gäller detfortsatta arbetet på en ändrad ordning för väktarnas utbildning pekardepartementschefen på möjliga lösningar som kan väljas. Utskottet villhärvidlag för sin del endast instämma i departementschefens uppfatt- JuU1979/80:44 26 ning att de erfarenheter och de utbildningsresurser somfinns samlade hos bevakningsbranschen måste tas till vara vid en övergång tillett nytt utbildningssystem. Vad utskottet har anfört om utbildningen av väktare börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. 1. att riksdagenbeträffande avslag på propositionen 1979180:122 avslår motionen 1979/80:1968, 2. att riksdagenbeträffande tillsynspersonal för naturvårdsobjekt avslår motionen 1979/80; 1969i denna del, 3. att riksdagenbeträffande ordningsvakters klädsel avslår motionen 1979/80: 1969 i denna del, 4. att riksdagenbeträffande/örmfln5Å:a/j över ordningsvakter avslår motionen 1979/80: 1969 idenna del, 5. att riksdagenbeträffande förmedling av ordningsvaktsuppdrag avslår motionen 1979/80; 1969 idenna del, 6. att riksdagenantar det i propositionen framlagda förslaget till lag om ordningsvakter medden ändringen att 6§ erhåller följande som Utskottets förslag betecknadelydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag 6§ En ordningsvakt lyder under po- Enordningsvakt lyder under po lisstyrelsen i det distrikt där han lisstyrelseni det distrikt där han tjänstgör. Han är skyldig att lyda en tjänstgör.Han är skyldig att lyda en order som en polisman meddelar i order som enpolisman meddelar i tjänsten, om det inte är uppenbart tjänsten,om det inte är uppenbart att den inte angår tjänstgöringen attden inte angår tjänstgöringen som ordningsvakt eller att den somordningsvakt eller att den strider mot en lag eller en annan stridermot lag eller annan författ- författning. 7. att riksdagenantar 22 kap. 14 § i det genom propositionen framlagda förslaget till lag omändring i , 8. att riksdagenantar 24 kap. 2 § i det under 7 nämnda förslaget med den ändring att paragrafenerhåller följande som Utskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag 24 kap. 2§ Om polisman, som skall verkställatjänsteåtgärd, mötes eller angripes med våld eller hot om våld, må han föråtgärdens genomförande bmka det våld som med hänsyn till omständigheterna kananses försvarligt. Detsamma gäller sådan vaktpost eller annan krigsman ellercivilförsvarspersonal under civilförsvarsberedskap, som fullgör polisuppgifteller tjänstgör för bevakning eller för att upprätthålla ordning. JuU1979/80:44 27 Regeringens förslag Utskottets förslag Rymmer fånge eller den som ärhäktad, anhållen eller eljest berövad friheten eller sätter han sig med våldeller hot om våld till motvärn eller gör han på annat sätt motstånd mot någonunder vars uppsikt han står, då denne skall hålla honom till ordningen, må ocktill rymningens hindrande eller ordningens upprätthållande brakas det våld sommed hänsyn till omständigheterna kan anses försvarligt. Om någon som skallhäktas, anhållas eller eljest berövas friheten söker undkomma eller hindra densom äger verkställa åtgärden, må jämväl brakas våld enligt vad nu är sagt.Detsamma skall gälla därest, i fall som avses i detta stycke, motstånd övas avannan än förat nämnts. Om en polisman eller annan som Om en polisman eller annan som avses i första stycket eller den, som avsesi första stycket eller den, som med stöd av lag eller annan författ- medstöd av lag eller annan författ ning har förordnats av myndighet ning harförordnats av myndighet att medverka till att upprätthålla attmedverka till att upprätthålla allmän ordning eller säkerhet eller allmänordning eller säkerhet eller att utföra bevakning eller annan till- attutföra bevakning eller annan till syn, skall med laga rätt avvisa eller syn,skall med laga rätt avvisa eller avlägsna någon från ett visst områ- avlägsnanågon från ett visst områ de eller utrymme, får han, om han deeller utrymme, får han, om han möts av motstånd, även i andra fall mötsav motstånd, även i andra fall än som sägs i första och andra än som sägsi första och andra styckena för att genomföra åtgär- styckenaför att genomföra åtgär den braka det våld som med hänsyn denbruka det våld som med hänsyn till omständigheterna är försvarligt. tillomständigheterna kan anses för- Detsamma gäller när någon som svarligt.Detsamma gäller när nå- nämnts eller annan i myndighets- gon som nunämnts eller annan i utövning med laga rätt skall verk- myndighetsutövningmed laga rätt ställa kroppsvisitation, kroppsbe- skallverkställa kroppsvisitation, siktning, husrannsakan eller beslag kroppsbesiktning,husrannsakan el- eller annat omhändertagande av ler beslageller annat omhänderta- egendom. gande av egendom. Har någon enligt denna paragrafrätt att bruka våld, äger envar som kommer honom till hjälp samma rätt. 9. att beslutar dels att24 kap. 3 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att härav betingadändring vidtas i ingressen till det under 7 nämnda förslaget: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 24 kap. 3§ Vid myteri eller under strid, så ock eljest vidtillfälle, då brott mot krigslydnaden medför särskild fara, må krigsman motunderlydande som visar ohörsamhet braka det våld som är nödigt för attupprätthålla krigslydnaden. I fall som avses skall vad i 2 § I fall som avses skall vad i 2 § tredjestycket sägs äga motsvaran- fjärde stycket sägs äga motsvaran de tillämpning. 10. att antarövergångsbestämmelserna i det under 7 nämnda förslaget, JuU 1979/80:44 28 11. att antar I § i det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1974; 191) om bevaknings företag med den ändringen att paragrafen erhåller följande som Utskottets förslag betecknade lydelse; l§ avses i avses i denna lag den som yrkesmässigt denna lag den som yrkesmässigt åtar sig att för annans räkning beva- åtar sig att för annans räkning beva ka fastighet, anläggning, viss verk- ka fastighet, anläggning, viss verk samhet, offentlig tillställning eller samhet, offentlig tillställning eller något annat sådant eller också att något annat sådant eller också att bevaka enskild person för dennes bevaka enskild person för dennes skydd. Lagen gäller dock ej be vak- skydd. ning som utförs av statligeller kom- Lagen gäller inte bevakning som munal myndighet. Den gäller ej hel- utförs av statlig eller ler bevakning som utförs av enskild myndighet. Den gäller inte heller person, om denne endast fullgör bevakning som utförs av enskild uppdrag med stöd av ett förord- person, om denne endast fullgör nande som har meddelats honom av uppdrag med stöd av ett förord en myndighet enligt en bestämmel- nande som har meddelats honom av se i lag. en myndighet enligt en bestämmel se i lag. 12. att beslutar dels att 2 § lagen(1974; 191) om bevak ningsföretag skall ha nedan angivna lydelse, dels att härav be tingad ändring vidtas i ingressen till det under 11 nämnda försla get; 2§ Bevakningsföretag får ej bedriva Bevakningsföretag får inte bedri- verksamhet som avses i 1 §utan va verksamhet som avses i 1 §/ö/-5- tillstånd enligt denna lag (auktorisa- ta stycket utan tillstånd enligt den- tion). na lag (auktorisation). 13. att antar det under11 nämnda förslaget i den mån det inte omfattas av utskottets hemställan ovan, 14. att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1973; 558) omtillfälligt omhändertagande, 15. att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1976; 511) omomhändertagande av berasade personer m.m., 16. att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1958: 205) omförverkande av alkoholhaltiga drycker m.m., 17. att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1938; 274) omrätt till jakt, JuU 1979/80:44 29 18. att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i vapenlagen (1973;1176), 19. att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1940; 358) medvissa bestämmelser till skydd för försvaret m.m., 20. att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i bevakningskungörelsen(1940:383), 21. att antar det ipropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1943; 881) ompolisens ställning under krig, 22. att beträffandeväktarutbildningen som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört i detta hänseende. Närvarande:Bertil (), (), (), (), AmeNygren (s), Bjöm Körlof (m), (), (), HansPettersson i (s), (), (), (), (), () och (). Förmedlingav ordningsvaktsuppdrag (mom. 5) (), (), (), (), i (s), ()och () anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22som börjar med "Vid bedömningen" och slutar med "denna del"bort ha följande lydelse; Motionsspörsmålethuravida förmedHngsverksamheten bör underkastas tillståndstvång bör enligtutskottets mening ses mot bakgranden av den stora betydelse verksamheten harför fördelningen av ordningsvaktsuppdragen. är underkastadinsyn och kontroll från samhällets sida kan med hänsyn härtill synas minstlika angeläget som att den övriga verksamhet inom området som föreslåsreglerad står under samhällskontroll. Ett särskilt skäl för kravet på insyn idetta fall är vikten av offentlig insyn i den speciella form avarbetsförmedling som förmedling av personer med sådana särskilda befogenhetersom det här är fråga om utgör. JuU 1979/80:44 30 Med hänsyn till det anförda bör enligt utskottetsmening övervägas en ordning som innebär att i princip alla former av förmedlinginom området underkastas tillståndsplikt. Införandet av bestämmelser häromkräver, bl. a. med hänsyn tiU vad uttalat omtillståndsgiv-ningen, ytterligare överväganden. Dessa bör göras iregeringskansliet. sålunda med anledning av motionen 1969 i denna del har anfört omförmedhng av ordningsvaktsuppdrag bör ges regeringen till känna. dels att utskottets hemställan under moment 5 bortha följande lydelse; 5. att heträSfemdc förmedling avordningsvaktsuppdrag med anledning av motionen 1979/80:1969 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet har anfört i detta hänseende.