bet · G301LU2 · 1979-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om aktiebolagsrättsliga frågor I betänkandet behandlas sex motioner vari tas uppolika aktiebolagsrätls-liga spörsmål, nämligen A. motionen 1978/79:585 av iStockholm (fp) vari yrkas att beslutar hemställa till regeringen att den tillsätter en pariamenta- risk utredning i syfte att åstadkomma en ny aktiebolagslag i enlighet med vad som anföres i motionen, B. motionen 1978/79:690 av ()vari yrkas att beslutar ändra 14 kap. 9 § tredje stycket aktiebolagslagen så att vid tvångs inlösen av minoritetsaktier särskilda skäl även skall anses föreligga om aktieägare förmår visa högre värde enligt vad som anförts i motionen, C. motionen 1978/79:1194 av () ochArne () vari yrkas att hos regeringen begär förslag till skärpta regler angående utlännings rätt att ingå i svenskt bolags styrelse, D. motionen 1978/79:1200 av () variyrkas att hos regeringen begär förslag till ändring i aktiebolagslagen syftande till att införa ett invändningsförfarande vid registrering av aktiebolags firma motsvarande det som gäller enligt bl. a. varumärkeslagen, E. motionen1978/79:1762avIngerLindquist(m)ochHåkanWinberg(m) vari yrkas att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i aktiebolagslagen att emission till underkurs blir möjlig, F. motionen 1978/79:1765 av () vari-såvitt nu är i fråga (yrkandena 3 och 4) - yrkas 3. att hos regeringenbegär förslag till regler om förbud att använda firmanamn i enlighet med vadsom anförts i motionen, 4. att hos regeringenbegär att reglerna om likvidation av aktiebolag och andra bolag blir föremålför översyn. Yrkandena 1 och 2 imotionen 1765 har behandlats i LU 1978/79:19. Motionsmotiveringarnaredovisas nedan på s. 7-11. Remissyttrandenöver motionen 1200 har inhämtats frän patent- och registreringsverket, Sveahovrätt, och Svenska föreningen för industriellträttsskydd. Därjämte har inkommit med enskrivelse med anledning av motionen. En sammanställning av remissyttrandena ochskrivelsen finns på s. 17-21. 1 1979/80. LU 1979/80:2 2 Företrädare för har införutskottet redovisat departementets syn på molionsfrågorna. Vissareformer på aktiebolagsrättens område Efter omfattande förarbeten, som hade bedrivits inära samarbete med övriga nordiska länderulom , ladeakliebotagsutredningen fram ell förslag till ny aktiebolagslag m. (SOU 1971:15). Av olika skäl kom man i det fortsatta lagstiftningsarbetet atlslå in på de partiella reformernas väg. Viktiga delar avaktiebolagsulredningens förslag gjordes sålunda till föremål försäriagstiftning. Denna första lagstiftningsetapp innebar bl. a. atlminimigränsen för aktiekapital höjdes . Bolag sombildats före fick dock anstånd till utgången av med atthöja aktiekapitalet till detta belopp. Genom ett nytt beslut av år1977 föriängdes övergångstiden för de äldre bolagen lill utgången av (SFS 1977:320). lagstiftning innebar vidare att del iaktiebolagsrätien infördes nya finansieringsformer för bolagen, såsomkonverieringslån och obligationslån med optionsrätt till nyteckning. En tredjekategori regler, som ingick delreform, rörde bolagsledningens ochaktieägarnas rätt att ta lån från företaget. Turenkom därefter lill ett genomförande av resterande delar av aktiebolagsulredningensförslag. På grundval av utredningsförslaget framlades en propositionmed förslag till ny aktiebolagslag. Lagen, med vissa av lagutskottet föreslagnaändringar, antogs av . Den nya aktiebolagslagen (1975:1385) trädde i huvudsaki kraft . Dennya aktiebolagslagen är, i likhet med aktiebolagslag och médnärbesläktad associationsrättslig lagstiftning, i huvudsak uppbyggd av reglersom avser dels det inbördes förhållandet mellan delägarna i bolaget, delsförhållandel mellan delägarna å ena sidan och utomstående tredje man å denandra. Frågor om vidgad företagsdemokrati ingick inte uttryckligen iaktiebolagsulredningens uppdrag, och stadganden av medbestämmanderättsliginnebörd har heller inte influtit i lagen. lagstiftning innebarengenomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätien i syfte att förenkla denna.Särskilt förenklades reglerna om bolagsbildning och ökning av aktiekapitalet.Styrelsens ställning i förhållande till bolagsstämman stärktes. Stämman färsåledes inte besluta om högre vinstutdelning än vad styrelsen godkänner.Plikten atl ha kvalificerad revisor är utvidgad. a. krävs alt bolaget harauktoriserad revisor om bolaget enligt balansräkningen har tillgångarmotsvarande 1 000 basbelopp, mer än 200 anställda eller aktier eller skuldebrevnoterade på fondbörs. Idetta sammanhang bör även vissa andra reformer av i huvudsak offentligrättsligkaraktär uppmärksammas. Riksdagenantog lag om uppgiftsskyldighel i vissa planeringsfrågor, lag omoffentliga styrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser samt lag LU 1979/80:2 3 omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar.Lagarna gällde till utgången av . Uppgiftsskyldighetslagenhar fr. o. m. ersatts av den permanenta lagen (1976:349) omuppgiftsskyldighet i planeringsfrågor. Enligt denna gäller atl näringsidkareefter anmodan av myndighet som regeringen bestämmer är skyldig all i fråga omarbetsställe inom länet skriftligen till eller statistiskacentralbyrån översiktligt redovisa uppgifter om bl. a. produktions- ochsysselsäitningsförhållanden, väntad ekonomisk utveckling av verksamheten, planeradeller väntad ändring i driften eller annan liknande omständighet av väsentligbetydelse för statlig eller planering. Uppgiftsskyldigheten fåråläggas högst två gånger och avse förhållanden längst framåt iliden samt i allmänhet endast arbetsställen med mer än femtio anställda.Uppgifterna Hr användas endast som underiag för statlig eller kommunalplanering eller för liknande ändamål. 1972års lag om offentlig slyrelserepresentation ersattes 1976 av lagen (1976:350)om slyrelserepresentation för samhället I aktiebolag, ekonomiska föreningar ochstiftelser. Den nya lagen, som urspmngligen gällde lill utgången av ,gav staten rätt atl utse en ledmot och en suppleant i styrelsen för bl. a.aktiebolag och ekonomiska föreningar, som hade särskild betydelse från allmänsynpunkt. Högst 60 aktiebolag och ekonomiska föreningar fick omfattasav sådan representation. Lagen har sedermera föriängts lill utgången av juni1984 och ändrats så alt offentlig styrelseledamot får utses endast i aktiebolagvars verksamhet huvudsakligen är inriktad på att äga eller förvalta fast ellerlös egendom samt i samma stiftelser som . Vidare begränsades antaletjuridiska personer med offentlig styrelserepresentation till högst 30 ochändrades lagens rubrik till lag om slyrelserepresentation för samhället i vissaaktiebolag och stiftelser. Staten får också enligt lagen (1955:183) ombankrörelse förord na elt visst antal ledamöter i styrelsen för affärsbanker. Ifråga om de anställdas slyrelserepresentation härden tidigare lagen ersatts avden permanenta tagen (1976:351)om slyrelserepresentation for de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar. Lagen ger arbetstagarna i aktiebolageller ekonomiska föreningar med mer än 25 anställda rätt att utse två ledamöteri styrelsen och en suppleant för varje sådan ledamot. av endast en ledamot, har de anställda rätt all utse enarbetstagarledamot och en suppleant. Denna reform innebar vidare att vissaändringar gjordes i aktiebolagslagen och lagen (1951:308) om ekonomiskaföreningar för att garantera atl styrelsearbetet bedrivs på sådant sätt attsyftet med arbetstagarrepresentation tillgodoses. Avvisst intresse i förevarande sammanhang är även frågan om förhållandet mellanlagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (medbestämmandelagen) ochaktiebolagslagen. Svensk rätt utgår från principen att speciallag tar överallmän lag. Enligt 3 § medbestämmandelagen gäller därför LU 1979/80:2 4 attom i lag eller med stöd av lag meddelats föreskrift som avviker frånmedbestämmandelagen gäller den föreskriften. Mot bakgrund härav har diskuteratsi vad mån den associalionsrättsliga lagstiftningen lägger hinder i vägen förell kollektivavtal varigenom beslutanderätt på förelagslednings-området helteller delvis förs över på de anställda eller företrädare för dem. Tveksamhetenpå denna punkt föranledde all göra ett lillägg lill 32 §medbestämmandelagen - som innehåller en rekommendation att medbestämmandeavtalbör ingås - varigenom markeras atl sådan delegation är möjlig i denutsträckning och med de verkningar som utvecklas närmare i propositionen1976/77:137 om ändring i medbestämmandelagen (AU 1976/77:32, SFS 1977:529). Revisionoch graderad rösträtt för aktier (motionen 585) 1 fråga om gällande ordning beträffande de imotionen 585 berörda frågorna om aktiebolags revisorer och graderad rösträttför aktier hänvisas till lagutskottets betänkande LU 1977/78:20. Emissionav aktier till underkurs (motionen 1762) Enligt 2 kap. 2 § aktiebolagslagen (ABL) skall vidaktiebolags bildande iakttas att betalning för aktie inte får understiga detbelopp på vilket aktien skall lyda (nominella beloppet). I lagrummet ges vidaresärskilda regler om värderingen av s. k. apportegendom. Tecknas aktie medvillkor som strider mot vad som stadgas i paragrafen skall det nominellabeloppet ändå betalas. Bestämmelserna i 2 kap. 2 § skall enligt 4 kap. 1 § ägamotsvarande tillämpning vid nyemission, dvs. då aktiekapitalet ökas genom altaktier tecknas mot betalning. Aktiekapitalet kan också ökas genom all aktierges ut eller att aktiernas nominella belopp höjs ulan ny betalning. k. fondemission för ej till aktiekapitalet överföras belopp, somunderstiger summan av de nya aktiernas nominella belopp eller den sammanlagdahöjningen av aktiernas nominella belopp. Åvenom ABL således inte ger möjlighet till emission av aktier till en kurs somunderstiger aktiernas nominella belopp kan i praktiken ell liknande resultatåstadkommas genom alt bolagels aktiekapital nedsätts på så sätt alt aktiernasnominella belopp minskas. Aktier kan därefter nyemitteras till det nyanominella beloppet. Regler om nedsättning av aktiekapitalet finns i 6 kap. ABL.Vid nedsättning av aktiernas nominella belopp skall aktierna förses medpåteckning om det nya nominella beloppet. Vidare gäller bl. a. atl någonvinstutdelning inte får ske såvida inte aktiekapitalet ökas medminst nedsäliningsbeloppet eller rätten ger tillstånd till utdelning. Innansådant tillstånd kan ges måste bolagets alla kända och okända borgenärer kallastill rätten och ges möjlighet att om de så önskar få betalt eller betryggandesäkerhet för sina fordringar. LU 1979/80:2 5 Utländskastyrelseledamöter (motionen 1194) Enligl 8 kap. 4 § ABL skall styrelseledamot ochverkställande direktör i aktiebolag vara svensk medborgare och bosatt iSverige. Dispens från kravet på medborgarskap och bosättningsland kanemellertid ges av kommerskollegium eller-i fall där merän en tredjedel av helaantalel ledamöter i bolagels styrelse inte är personer som är i bosattasvenska medborgare - av regeringen. Likvidation(motionen 1765 yrkandet 4) Enligl aktiebolagslagen är likvidation del normalaförfarandet vid upplösning av ett aktiebolag. Under likvidationen avvecklasbolagets verksamhet, dess skulder betalas och behållna tillgångar utskiftasbland aktieägarna. Likvidationen innebär inte i och för sig upplösning avbolaget. Detta visar sig bl. a. däri att likvidation i vissa fall kan avbrytasså all någon upplösning av bolaget inte kommer lill stånd. Åven underlikvidationen är bolaget elt beslående rättssubjekt, där visserligen styrelsenersatts av likvidatorerna men bolagsstämma och revisorer fortfarande fungerar.Bolagsorganens rättigheter och skyldigheter är i stora delar desamma som förut,fastän deras uppgifter naturligtvis förändras och begränsas därigenom altsyftet med likvidationen är att avveckla bolagets verksamhet och göra detfärdigt för upplösning. Därför kan under likvidationen inte ske vinstutdelning,ökning eller nedsättning av aktiekapitalet eller emission av skuldebrev enligl5 kap. och som regel inte heller ändring av bolagsordningen. Bolagetsupplösning bildar slutpunkten i likvidaiionsförfarandet och sammanfaller medall slutredovisning framläggs av likvidatorerna eller, om bolaget inte hartillgångar som täcker likvidationskosinaderna, med alt rätten förklarar attlikvidationen skall nedläggas. Likvidationenkan antingen vara frivilligellersketvångsmässigt i vissa fall, exempelvis närbolag saknar täckning för aktiekapitalet. Beslut om tvångs-likvidation fattasav domstol, som också har all utse en eller flera lik vidaiorer. Frivilliglikvidation beslutas av bolagsstämman. Stämman utser även likvidator. Närmareregler om genomförandet av en likvidation finns i 13 kap. 7-20 §§ och ägertillämpning på båda typerna av likvidationer. Likvidalorernas uppgift är atlsnarast möjligt avveckla bolagets rörelse, försälja egendomen och betalaskulderna samt skifta eventuellt överskott mellan aktieägarna. Den närmaregranskningen av likvidalorernas verksamhet utövas av bolagsstämman, tillvilken likvidatorerna varje räkenskapsår skall avge årsredovisning.Likvidatorerna skall även lämna en slutredovisning över sin förvaltning ochskiftet till bolagets revisorer, som skall granska den och avge enrevisionsberättelse till bolagsstämman. Sedan revisionsberättelsen avlämnatsskall bolagsstämman sammanträda för granskning av slutredovisningen. LU 1979/80:2 6 ochmed alt slutredovisningen framlagts är bolaget upplöst. Anmälan härom skallgenast göras för registrering. Inlösenav aktier (motionen 690) I 14 kap. 9 § ABL finns bestämmelser om inlösen avminoritelsaktier. Reglerna gäller sådana fall då ett moderbolag självt ellertillsammans med dotterföretag äger eller mera av aktierna i ettdotterbolag och dessa aktier representerar mer än nio tiondelar av rösträttenför samtliga aktier i dotterbolaget. Moderbolaget har i sådant fall rätt atllösa in de återstående aktierna av övriga aktieägare. Också aktieägarna kanpåkalla all aktierna löses in. Tvist om rätt eller skyldighet till inlösen samtom lösenbeloppel skall prövas av skiljemän. Skiljedomen kan inte klandras. Närmareregler saknas angående hur lösenbeloppet skall fastställas. För en speciellsituation har dock upptagils en särskild bestämmelse. Enligt 14 kap. 9 § tredjestycket skall nämligen i fall då moderbolaget förvärvat större delen av sinaaktier i dotterbolaget på grund av inbjudan lill en vidare krets att sälja sinaaktier till ett visst pris lösenbeloppet motsvara detta pris om inte särskildaskäl föranleder annat. Bestämmelsen, som saknade motsvarighet i 1944 årsaktiebolagslag infördes under hänvisning till alt del kunde le sig egendomligtatt de aktieägare som inte accepterat moderbolagets offentliga erbjudande skulleha möjlighet atl i elt inlösningsförfarande få ut ett högre pris för sinaaktier (prop. 1975:103 s. 533). Enligt föredragande statsrådet möjliggjordedetta nämligen ett slags utpressning mot det nyblivna moderbolaget. 1propositionen anförde statsrådet vidare följande: Jag vill understryka att särregeln bör gälla bara ifall då erbjudandet om köp av aktier riktals lill en vidare krets. Erbjudandetmåste alliså beröra ett större antal personer bland allmänheten Qfr avsnitt13.5.5). Vidare bör fordras att större delen av moderbolagels aktieinnehavförvärvats på grund av erbjudandet. Som ett särskilt skäl atl gå ifrån detpris som erlades på grund av erbjudandet kan räknas bl. a. den omständighetenatl förflutit från moderbolagets aktieförvärv på grund averbjudandet till dess inlösenförfarandet inleddes. Ett annat särskilt skäl kanvara atl informaiionsunder-laget varit ofullständigt eller atl nya vikligaomständigheter tillkommit. Frågantill vilken tidpunkt värderingen skall hänföras är inte angiven vare sig igällande lag eller i utrednings- eller departemenlsförslagel. Del synesprincipiellt riktigast att löseskillingen fastställs med hänsyn till aktiensvärde vid liden för moderbolagets begäran om tvistens prövning av skiljemän.Senare inträffade omständigheter som inverkar på aktiernas värde skulle då intebeaktas. Del är dock möjligt atl aktiernas värde vid liden dålösnings-anspråket framställdes måste bedömas i ljuset av senare framkomnaomständigheter. Om t. ex. under inlösningsförfarandel upptäcks all pådotterbolagels mark finns värdefulla naturtillgångar, måste det givetvisbeaktas vid värderingen. LU 1979/80:2 7 Aktiebolagsfirma (motionen 1200 och 1765, yrkandet 3) Enligt ABL skall aktiebolag ha firma, dvs. enbenämning under vilken verksamheten skall bedrivas. Firman skall jämte övrigaföreskrivna uppgifter angående bolaget registreras hos patent- ochregistreringsverket. 1 16 kap. ABL stadgas att firman skall innehålla ordetaktiebolag saml tydligt skilja sig från annan firma som förut införts iakliebolagsregistret eller filialregistret och som ännu består. I övrigt gällerfirmalagens (1974:156) bestämmelser. Firmalagensom också är tillämplig på bl. a. handelsbolag och ekonomiska föreningarsfirmor, ger näringsidkare ensamrätt till firma. Ensamrätten förvärvas genomregistrering eller inarbetning. Registrering får inte ske bl. a. om firman ärförväxlingsbar med registrerade eller inarbetade varumärken eller firmor. Ocksåvarumärken och firmor, som inte är inarbetade eller registrerade, skyddas motatt en förväxlingsbar firma registreras, dock endast under förutsättning att detagits i bruk före den firma som söks registrerad. Firmalagen uppställer ocksåförbud mot registering av firma som bl. a. kolliderar med släktnamn,konstnärsnamn, benämning på stiftelser, ideella föreningar m. m. samt titel påannans skyddade litterära eller konstnärliga verk. Prövningen av om enföreslagen firma strider mot firmalagen utförs av regisireringsmyndigheten,dvs. beträffande aktiebolag av patentverket samt i fråga om handelsbolag ochekonomiska föreningar av vederbörande länsstyrelse. Haren firma registrerats i strid mot firmalagen eller aktiebolagslagen kanregistreringen hävas av domstol. Berättigad att föra talan härom är var och ensom lider förfång av registreringen, exempelvis den som tidigare fått enlikartad firma inregistrerad. Uppsåtligt eller oaktsamt firmaintrång kanmedföra ersättningsskyldighet. Ifirmalagen finns också bestämmelser om överiåielseav firma. a. gäller atlfirma endast får överlåtas i samband med den näringsverksamhet i vilken firmananvänds. Förbudet kan emellertid kringgås på så sätt att ett aktiebolag genomändring av bolagsordningen antar ny firma varefter den gamla avregistreras. Dengamla firman kan antas av ett annat bolag. Detovan redovisade förfarandet vid inregistrering av firma skiljer sig i ett visstavseende från vad som gäller enligt varumärkeslagen och vissa andra immalerialrältsligalagar. Vid inregistrering av varumärken tillämpas nämligen ett s. k.uppbudsförfarande innan registrering kan ske. Förfarandet innebär all enansökan om registrering av varumärke kungörs och atl den som vill görainvändningar mot ansökningen har tillfälle all framföra dessa under en viss lidfrån kungörelsedagen. Först sedan denna lid gått lill ända prövasregistreringsfrågan. Liknande förfaranden tillämpas enligt mönster-skyddslagen,namnlagen, patentlagen och växtförädlarrätislagen. LU 1979/80:2 .8 Motionären framhåller bl. a. atl den nyaaktiebolagslag som trädde i kraft var föråldrad redan närden antogs, framför allt genom all den inte på något sätt behandlar deanställdas rätt till inflytande i företaget. Motionären påpekar att en följdhärav är att tvingats fatta beslul omavvägningen mellan medbesiämmandelag-stiftningen och aktiebolagslagen. Motionärenifrågasätter om aktiebolagslagen är särskilt lämpad för atl reglera enverklighet, där de flesta kapitalägare aldrig lägger sig i företagens skötseloch där de anställda fått laglig rätt till inflytande på företagens centralabeslut. I motionen erinras om att aktiebolagsulredningens förslag på sin tidkritiserats av bl. a. LO och TCO från denna utgångspunkt. Motionären anser atldet krävs en ny aktiebolagslag, bl. a. för att folkpartiförslaget att på siktge de anställda en med kapitalägarna likvärdig ställning i förelagen skallkunna förverkligas. En översyn av akliebolagslag-sliftningen kan enligtmotionären vara motiverad även med hänsyn till all olika lagstiftning krävs försmåföretag och storförelag och att en eventuell småförelagslagstiftning nödvändiggören anpassning av ABL. Utredningsuppdraget bör enligt motionärens mening ävenomfatta en rad andra frågor. Han anser att det finns ett starkt statligtintresse av att ha insyn i de rikligt stora förelagen men au denna insynsrättej bör baseras på ett statligt ägarinflyiande. Att lösa problemet med insynutan inflytande är en viktig uppgift, frarfihåller motionären, som anser atl enmöjlighet är atl staten llr rätt att tillsätta en revisor i de störstaföretagen. En utredning om en ny aktiebolagslag bör enligt motionärens meningåterigen ta upp frågan om ell avskaffande av den graderade rösträtten föraktier. Den graderade rösträtten möter enligl motionären inte enbartprincipiella invändningar, den har dessutom i flera fall haft en negativ effektgenom alt en traditionell ägargrupp kunnat hindra ett företags moderniseringoch utveckling. bör, hävdar motionären, redovisningsreglernastandardiseras med sikte på att storföretagen skall kunna avkrävass. "sociala bokslut". Motionären framhåller atl del är ettsamhällsintresse att man i redovisningssammanhang skall kunna få en bild av ettföretags sociala effekter och inte bara av lönsamheten i sedvanliga ekonomiskatermer. Sammanfattningsvis anför motionären att det är av vikt att fåren speciell lagstiftning för stora företag som bördorna försmåföretagen lättas. I motionen hävdas atl specialbesiämmelsen i 14 kap.9 § tredje stycket ABL angående värderingen av aktier vid tvångsinlösen lordekunna tolkas så att det inlösande bolaget kan åberopa ett av ett flertalaccepterat pris som ett bevis LU 1979/80:2 9 påvärdet på aktien. I så fall skulle annat pris kunna fastställas bara om detbevisades all värdet på aktien var t. ex. högre. En minoriteisaktieägare somville ha mer för sina aktier får då bevisbördan för alt del riktiga värdet ärhögre. Enligtmotionären har frågan prövats i en skiljedom rörande ett börsnoterat företagsinlösen av minoritetsaktier i ett annat bolag som före inlösen varitbörsnoterat. har därvid funnit att minoriteisaklieägarna styrktett värde som, enligt skiljenämndens preliminära bedömning, överstegdet erbjudna priset. Trots detta bevisläge ansåg skiljenämnden ej atlaktiebolagslagens bestämmelser tillät annat än elt utdömande av det erbjudnapriset. Genom skiljedomen har således fastställts atl visat högre värde ej ärell sådant särskilt skäl som lagen nämner. Motionärenanser atl ivångsinlösen av minoritelsaktier måste betraktas som ell slagsexpropriation, även om genomförandet sker genom ett "privat"förfarande. Om detta förfarande utvecklas ogynnsamt i någon riktning, är delviktigt atl lagstiftaren efter hand med hänsyn till erfarenheten korrigerar ochkompletterar gällande regler. Motionärenhävdar att det ej kan anses rimligt att minoritetsaktieägare tvingas skiljasfrån sina aktier lill elt bevisligt underpris. Del kan emellertid inte varaberättigat all i alla lägen framtvinga en kostsam aktievärdering påköparbolagets bekostnad, varför det ej finns skäl att eliminera möjligheten fördet inlösande bolaget atl som bevis på värdet åberopa all en stor mängdaktieägare tidigare godtagit detta. Däremot borde det vara möjligt förminoriteisaklieägarna att lå ut ett högre pris om de kan styrka att aktiernabör åsättas ett högre värde än del pris som bolaget betalat vid förvärvet avmajoritetsposten. Motionärerna framhåller att kommerskollegium vidsin prövning av ärenden om tillstånd för utländska medborgare att ingå isvenska aktiebolags styrelser eller vara verkställande direktör tillämpar enliberal praxis. tillstyrker ansökan om del inte kommit framnågot som tyder på atl den utländska medborgaren "inte uppenbart ärolämplig för uppdraget". Ytterst få ansökningar avslås. Det man ihuvudsak undersöker är enligl motionärerna om den tilltänkte har varitinblandad i någon brottslig verksamhet.