bet · G301LU22 · 1979-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om avveckling av dödsbo I motionen 1979/80:806 av Per OlofHåkansson m.fl. (s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i moiionen anförts om dödsboavveckling. Motionärerna erinrar om all det enligt gällande rätt inlefinns något hinder mot alt dödsbon förblir oskiftade trots attutgångspunkten för regler om dödsbon är att dödsbon skall beståendast under en övergångstid. Enligt motionärernas mening bör sådanabestämmelser utformas som på ett effektivare sätt leder till att dödsbonavvecklas snabbare. (ÄB:s) regler omboutredning och arvskifte är avfattade med tanke på boets upplösning ochegendomens fördelning mellan delägarna. Några tvingande regler om alt dödsboetskall avvecklas inom viss lid finns dock inle. Varje delägare är i principberättigad att påfordra skifte. Mol annan delägares bestridande får skifteemellertid ej företas innan bouppteckning skell och alla kända skulder betalatseller delägaren frita-gils från ansvar för skulderna. För alt lösa desvårigheter som uppkommer om någon delägare obefogat sätter sig mot skifteeller om delägarna inle kan enas om sättet för skiftet ger ÄB möjlighet attanlita en särskild skiftesman att skifta boel. Även om dödsbogemenskapen, såsom ovan nämnts, normaltpräglas av avvecklingssyflet. kan boet komma all bevaras under myckel lång lid.Ibland förblir boet oskiftat endast därför att ingen delägare påfordrar skiftemedan i andra fall delägarna sluter särskilt avtal om sammanlevnad i oskiflalbo. För att förhindra all dödsbon förblir oskiflade bara avskattetekniska skäl har med giltighet fr. o. m. den införtssärskilda beskattningsregler för större dödsbon. I fråga om sädana dödsbonskall bestämmelserna om handelsbolag tillämpas frän och med det taxeringsårsom följer närmast efter det fjärde kalenderåret efter dödsfallsårei. Dettainnebär att dödsboet inte längre taxeras utan att dess inkomst och förmögenheti stället påförs delägarna med de belopp som motsvarar varje delägares andel iboet. Dessa särskilda skatteregler gäller dödsbon med en skattepliktigförmögenhet överstigande . eller en till statlig inkomstskatt högretaxerad inkomst än . Som delägares andel i boet skall anses vad enligtlag och testamente belöper på honom av boets inkomst I 1979180. LU1979/80: 22 kan i särskilda fallmedge dispens från bestämmelserna. Antalet dispensärenden har varil rältkonstant. Är uppgick antalet dispensärenden till 30. Praxis i ärendena ärmed hänsyn till förarbetena restriktiv. Frågan om avveckling av dödsbonbehandlades av med anledning av en motion (1977/78:1000)med ett yrkande liknande det nu föreliggande. konstaterade i sill belänkande LU 1978/79: 2att syftet med beskattningsregler hade uppnåtts. Genom altgränsbeloppen inle hade höjts sedan lagstiftningens ikraftträdande för tio årsedan hade reglerna på grund av penningvärdeförändringen också kommit attomfatta allt fler dödsbon. Skattemässiga skäl kunde därför inte åberopas sommotiv för att införa regler om tvångsupplösning av dödsbon. De av utskottetinhämtade remissyttrandena gav inle heller i övrigt belägg för alt det skulle,utom i fråga om dödsbon som besitter jordbruks- och skogsbruksfasligheler.finnas något behov av alt tvångvis avveckla dödsbon. När del gällde jordbruks- och skogsbruksfaslighelerkonstaterade utskottet alt dödsboägandel förde med sig betydande problem. Bl.a. försvårades ralionaliseringsverksamheten. Vidare minskades möjligheternaför myndigheterna all ingripa i naturvårdande och skogsvårdande syfte. Det hinderdödsboägandel utgjorde sammanhängde främst med alt delägarna i dödsboet iprincip måste vara eniga om varje förvaltningsåtgärd och all skriftligaöverenskommelser fordrades i många fall vid förrättningar och andramellanhavanden med myndigheterna. Utskottet framhöll för sin del att flera av de ölägenhetersom dödsbo-ägandet medför kunde antas försvinna som ett resultat av de förslagsom ulredningen om ställföreträdare för dödsbon väntades komma all lägga fram.Vissa nackdelar kunde dock inte undanröjas genom förordnande avställföreträdare. a. motverkade ett fortsatt dödsboägande det allmännaintresset av att jordbruksmark innehas av aktiva brukare. Utskottet kundedärför ansluta sig lill motionärernas ståndpunkt att frågan om en begränsningav dödsbos innehav av sådan mark borde närmare utredas. Utskottet villeemellertid stryka under att skäl kunde anföras för all även behållajordbruksmark oskiflad under en inte alltför begränsad lid. Såiunda kunde detvara nödvändigt att behålla dödsbo oskiflal för att ge minderåriga barn tillden avlidne möjlighet att ta över verksamheten. Förhållandena i boel kundeockså vara sådana all dödsbogemenskapen var en förulsällning för alt ensläktgård skulle kunna behållas inom familjen. Utskottet hänvisade vidare lill alt i en lagrådsremiss medförslag lill ny jordförvärvslag aviserats all frågan om dödsbons rätt all underobegränsad tid behålla jordbruksfastigheter skulle bli föremål för utredning.Utskottet LU1979/80: 22 3 framhöll med anledning härav alt om dödsbon upplöses ochersätts av samägande mellan de tidigare dödsbodelägarna uppnås inle någonförbäll-ring. Ulredningen borde därför även pröva möjligheten all begränsasådant samägande av jordbruksmark. Slutligen ville utskottet stryka under allen prövning av frågan om under vilka förutsättningar en ivångsmässig avvecklingav dödsbon skulle kunna tillåtas förde med sig från olika synpunkter känsligaavvägningsproblem. Utskotlel ansåg det därför angeläget att utredningen fick enparlamentarisk sammansättning. Vad utskottet sålunda anfört med anledning av moiionen gavriksdagen som sin mening regeringen till känna. Utredningen (Ju 1977: 07) om ställföreträdare för dödsbo ivis.sa fall Med hänsyn till de olägenheter somkan uppkomma när fastigheter ägs av dödsbon eller med samäganderälltillkallades en särskild utredare som fick i uppdrag att utreda frågorom ställföreträdare för dödsbo i vissa fafl. (Dir. 1977:13). Uppdragetgår främst ut på att komplettera de nuvarande reglerna om boutredningsman medreglerom ställföreträdare i fall då ett dödsbo äger faslighet. Härvid skailenligt direktiven övervägas om företrädare alllid bör utses i dessa fall ellerom begränsning bör ske lill sådana situationer då jordbruk eller skogsbrukbedrivs på fasligheten. Sådan fastighet kallas här i del följandejordbruksfastighet. Utredningen har genom lilläggsdirektiv(Dir. 1979:11) fått i uppdrag all även utreda frågan om inskränkningar i rällenall genom testamente fritt förvärva jordbruksfastighet saml problemen medavveckling av dödsbos faslighetsinnehav och upplösning av samägande. 1direktiven uttalas bl. a. följande. Frågorna om avveckling av dödsbosinnehav av jordhruksfaslighel och uppfösning av samägande av sådan fastighethar ett nära samband med de frågor om ställföreträdare för dödsbo soni redanövervägs av en särskild utredare. Del är därför ändamålsenligt alt dessautredningsuppgifier förs samman. Utredningsuppdraget bör lämpligen också omfattafrågan om begränsning av rätlen all genom testamente fritt förvärvajordbruksfastighet. Denna fråga har samband med de tidigare nämnda bl. a. pådet sättet alt en begränsning av rätten lill leslamenlariska förvärv skullekunna öka benägenheten alt låta jordbruksfastigheter bli kvar i dödsbons ägounder en längre lid. Såvitt gäller begränsningen av dödsbos innehav avjordbruksfastighet bör utgångspunkten vara att delägarna i boel skall ha eninte alltför snävt utmätt frist lill sitt förfogande för att upplösa dödsboeteller i varje fall avveckla fastighetsinnehavet. I vissa fall bör emellertidett dödsbo kunna beslå oskiflal och ha kvar fasligheten även under en längretid. Som lagutskottet har påpekat kan det sålunda vara nödvändigt att behållaelt dödsbo oskiftat för au ge minderåriga barn lill den avlidne möjlighet altta över verksamheten. Förhållandena i dödsboet kan enligt ulskottel också varasädana alt dödsbogemenskapen är en förutsättning för att en släktgård skallkunna bevaras inom familjen. Även andra skäl kan åberopas för all en LU1979/80: 22 4 jordbruksfastighet behålls av elt dödsbo under en inlealltför begränsad tid. a. kan det ha betydelse om fastigheten ärutarrenderad när dödsfallet ägde rum. Med hänsyn till det sagda kan det vara lämpligt att ställaupp en huvudregel om att en jordbruksfastighet som innehas av elt dödsbo börskiftas eller överlåtas när en viss bestämd avvecklingsfrist har gått ut. menöppna möjlighet att låta innehavet bestå för när särskilda skälföreligger. Det är emellertid tänkbart att man kan nöja sig med all införa enbefogenhet för en företrädare för del aflmänna att påkalla allfaslighetsin-nehavet avvecklas i fall då det föreligger särskilda ölägenheter.Del är angelägel all regleringen utformas så all den ger så god fedning sommöjligt för tillämpningen. De situationer då dödsbon vid lagstiftningensikraftträdande innehar jordbruksmark bör uppmärksammas särskilt. En överlåtelse eller ett skifte av fastigheten måstegivetvis slå i överensstämmelse med jordförvärvslagstiflningen och annanlagstiftning om fastighetsförvärv för att kunna godtas. Tiff frågan om hur manlämpligen hindrar all dödsbogemenskapen i fråga om fasligheter ersätts avsamäganderätt återkommer jag längre fram. Kan inte dödsbodelägarna förmås all godvilligt avhändadödsboet äganderätten lill fastigheten när en avveckling avfastighelsinnehavet är påkallad, måste en Ivångsmässig avveckling kunna kommatill stånd. Olika möjligheter står härvid lill buds. En lösning kan vara altvid vite ålägga dödsboet att övertöra fastigheten på godtagbar ägare. I sistahand kan tvångsförsäljning behöva tillgripas. En lagstiftning som begränsar rätlen för dödsbo all innehajordbruksfastighet kan medföra ett behov från det allmännas sida av en samladöverblick över de jordbruksfastigheter som ägs av dödsbon. Del bör undersökashur en sådan överblick kan erhållas på ett så enkelt sätt som möjligt. Också iövrigt bör förslag lämnas om administrationen av den reglering som föreslås. Dekostnader som kan följa med förslaget bör uppskattas och redovisas. Utredningen bör vidare pröva om manbör införa ett krav på tillstånd enligt jordförvärvslagstiftningen för allförvärv genom arvskifte skall bli giltigt till den del tvä eller flera personergemensamt tillskiftas en jordbruksfastighet. På så sätt kan man hindra alldödsbogemenskapen i fråga om en jordbruksfastighet ersätts av en samäganderäll.Också andra förfaranden varigenom man kringgår ett förbud för dödsbo att underlängre tid inneha en fastighet bör uppmärksammas, t. ex. försäljning avfaslighelen från dödsboet till fiera delägare. Att tillståndskrav införsbetyder givetvis inle att samägande inle skulle få förekomma. Genom ett krav på tillstånd för vissa förvärv genomarvskifte kan man inle komma tiff rätta med redan existerande fall där tidigaredödsbodel-ågare tillsammans äger en jordbruksfastighet. För dessa fall fårdärför övervägas andra åtgärder, i den mån det påkallas av uppkomna ölägenheter.Till undvikande av missförstånd vill jag tillägga alt samägande avjordbruksfastigheter som inle har saniband med den tidigare ägarens dödsfallbör falla utanför det nu aktuella utredningsuppdraget. 1 enlighet med önskemål(se under rubriken riksdagsbehandling) har ulredningen ombilduts kommitté med parlamentariskt inslag. regler om boutredningoch arvskifte är avfattade med tanke på dödsboets upplösning och egendomensfördelning mellan delägarna. Några tvingande regler om alt dödsboet skallavvecklas finns dock inte. Dödsbon kan därför komma all beståunder mycket läng tid. förblir boel oskiflal endast på grund av allingen delägare begär skifte, medan i andra fall delägarna sluter elt särskiltavtal om sammanlevnad i oskiftat bo. I syfte all förhindra att dödsbon förblir oskifiade baraav skattetekniska skäl infördes med giltighet fr. o. m. den 1 januari 1968särskilda beskattningsregler för större dödsbon. I fråga om sådana dödsbonskall bestämmelserna om handelsbolag tillämpas från och med del laxeringsårsom följer närmast efter del fjärde kafenderåret efter dödsfallsårei. Dettainnebär all dödsboet inle längre taxeras ulan att dess inkomst och förmögenheti stället påförs delägarna med de belopp som motsvarar varje delägares andel iboet. Dessa särskilda skatteregler gäller dödsbon med en högre skattepliktigförmögenhet än . eller med en lill statlig inkomstskatt laxeradinkomst överstigande . 1 motionen framhålls att regler bör utformas som på etteffektivare sätt än de nuvarande leder till att dödsbon avvecklas och skiftas.Motionären yrkar att skall som sin mening ge regeringen detta tillkänna. Frågan om avveckling av dödsbon behandlades av riksdagenhösten 1978 med anledning av en motion med liknande yrkande som i den nuaktuella motionen. Utskottet konstaterade därvid att syftet med 1968 årsbeskattningsregler hade uppnåtts. Genom att gränsbeloppen inte hade höjts sedanlagstiftningens ikraftträdande hade reglerna på grund av penningvärdeförändringenockså kommit alt omfatta allt fier dödsbon. Skattemässiga skäl kunde därförinte åberopas som motiv för alt införa regler om tvångsupplösning av dödsbon.De av utskottet i ärendet inhämtade remissyttrandena gav inte heller i övrigtbelägg för alt del skulle, utom i fråga om dödsbon som besitter jordbruks- ochskogsbruksfasligheler, finnas något behov av att tvångsvis avveckla dödsbon. När del gällde jordbruks- och skogsbruksfaslighelerkonstaterade utskottet att dödsboägandel förde med sig betydande problem. Bl.a. försvårades ralionaliseringsverksamheten. Vidare minskades möjligheternaför myndigheterna all ingripa i naturvärdande och skogsvärdande syfte. Fråganom dödsbons rätt att under obegränsad lid behålla jordbruksfastigheter bordedärför bli föremål för utredning. Enligt utskottets mening borde ulredningenäven pröva möjligheten all begränsa sådant samiigande av jordbruksmark somuppkommer genom att delägarna i dödsboet tillskiftas andelar i marken.Utskottet ansåg del angeläget all utredningen fick en parlamentarisksammansättning. Vad utskottet sålunda anfört gav som sin meningregeringen lill känna. LU1979/80: 22 6 Utredningen om ställföreträdare fördödsbo i vissa fall har genom till-läggsdirekliv fått i uppdrag att verkställaden av rikdagen begärda översynen. I samband med utfärdande avtilläggsdirektiven har utredningen i enlighet med önskemål ombildalstill en kommitté med parlamentariskt inslag. Motionärernas önskemål om en reglering som leder lillsnabbare avveckling av dödsbon får således anses i huvudsak redan tillgodosettnär det gäller dödsbon, som äger jordbruksfastigheter. Beträffande frågan om enivångsmässig avveckling av dödsbon i andra fall kan utskottet inte finna altdet sedan frågan senast behandlades förekommit något som bör föranleda ettändrat ställningstagande av . attriksdagen avslår motionen 1979/80: 806. Närvarande: (). ().Inger ()*. iGamleby (s)*, (). ()*. () och ()*. * Ej närvarande vidbetänkandets Justering.