bet · G301KU26 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:26 medanledning av motion om en översyn av lagen om rikets vapen 1 motionen 1978/79:294 av ()hemställs "att beslutar att hos regeringen förnya sin anhållanom framläggande för av förslag om revision av lag om riketsvapen". Motionärenerinrar i motiveringen att riksdag med anledning av en motion av ElisHastad i andra kammaren (1949:11 nr 293) i skrivelse hos regeringen anhöll omen översyn av lagstiftningen angående rikels vapen saml om framläggande avförslag för i ämnet. 1 motiveringen framhålls bl. a. betydelsen avklar uppdelning från historisk och vapenrättslig synpunkt mellan det s. k.lilla riksvapnet - trekronorsvapnel - och det stora riksvapnet, vilket kankallas konungavapnet. ''behandlade en motion (1949:11 nr 293)av samma innebörd som den nu aktuella. Motionen behandlades avkonstitulionsuiskoitet (KU 1949:6). Efter en redogörelse rörande gällandelagstiftning anförde utskottet följande; I motionen har framhållits, att vissa anmärkningarur heraldisk synpunkt kunna riktas mot de ofullständiga och på sina ställen ejriktiga beskrivningarna av de båda riksvapnen i lagen om rikets vapen. kunnat bedöma äro dessa erinringar befogade. En annan brist i denuvarande bestämmelserna är enligt motionären, alt användningen av stora ochlilla vapnet icke blivit reglerad. Främst framhålles, alt del icke är klart,huru statliga verk' och myndigheter skola använda dessa vapen. Även enligtutskottets mening äro hithörande bestämmelser i behov av revision. Sålunda bördet klargöras icke blott, vilka myndigheter som äga använda riksvapnen, utanockså, i vilka sammanhang de båda vapnen må begagnas. 1 samband härmed tordeäven de bestämmelser, som reglera myndigheternas användning av andra vapen ochemblem, böra bliva föremål för översyn. Elt praktiskt behov härav föreliggerotvivelaktigt. Vid en revision av lagstiftningen i ämnet uppkommer även fråganom reglering av enskildas räll att använda riksvapnen. Detta spörsmål är förnärvarande endast så tillvida reglerat, all det, såsom närmare framgår av deninledningsvis lämnade redogörelsen, i vissa fall är förbjudet alt användaförvanskningar eller efterbildningar av vapnen. Vid den utredning i ämnet, somulskoitel sålunda förordar, torde alliså även böra övervägas, huruvida eltvidsträcktare skydd för riksvapnen är erforderiigt. 1 1979/80. KU 1979/80:26 2 På utskottets hemställan anhöll hosKungl. Mäj:t om en översyn av lagstiftningen angående rikets vapen. Efter bemyndigande av Kungl. Maj:t tillkalladejustitieministern 1962 dåvarande hovrättspresidenten attsåsom sakkunnig verkställa utredning angående rikets vapen och flagga m. m. Ibetänkandet Rikets vapen och flagga (SOU 1966:62) föreslogs bl. a. en ny lag omrikets vapen. Utredningsmannen anförde i sammanfattningen följande; 1 lagen om rikets vapen har vapenbeskrivningenblivit föremål för ett flertal ändringar och tillägg. Den nuvarandevapenbeskrivningen har funnits otillfredsställande avfattad. Den i storariksvapnets hjärtsköld förekommande örnen är icke den vanliga i vapenförekommande s. k. heraldiska örnen dvs. en stiliserad fågel med benenutsträckta snett nedåt-utåt och vingarna utbredda med spetsarna uppåt samthuvudet vänt ål (heraldisk) höger, utan här är fråga om en s. k. napoleonskörn, som framsiälles mera naturalistiskt med sänkta vingar, huvudet ål(heraldisk) vänster och med ett blixtknippe i sina klor. Det är att märka, attenligt den första propositionen till vapenlag (1907:17) skulle örnen varaförsedd med "en åska av guld". Denna bestämmelse uteslöts dock ur1908 års proposition i ämnet med följande motivering: "Örnens åska ihjärtvapnet har ej ansetts behöva särskilt omnämnas, då den i alla händelser ärett oundgängligt attribut till den napoleonska örnen och uttrycket befunnitsföga begripligt för andra än heraldiskt skolade personer." Beskrivningenav hjärtsköldens ponle-corvo-vapen har därför i förslaget kompletterats lilltydliggörande av att här är fråga om en napoleonsk örn. 1 övrigt harutredningsmannen kompletterat vapenbeskrivningen med utgående från denlagtexten i (S.F.S. 1908 nr 65)åtföljandevapenefterbildningen, varjämte åtskilliga termer av heraldisk natur ändratslill bättre överensstämmelse med heraldiskt språkbruk. 1vapenlagen ha vidare upptagits bestämmelser om riksvapnens användning såväl ivad avser den statliga sektorn som i vad avser enskilda. Det har föreslagits,förutom all stora och lilla riksvapnet skall få användas av Konungen ochmedlemmar av konungahuset, att stora riksvapnet i övrigt skall få användasendast av statsdepartementen, , högsta domstolen, regeringsrätten ochSveriges beskickningar samt, på sätt Konungen i kommandoväg bestämmer, inomkrigsmakten. Lilla riksvapnet skall få användas av andra statliga myndigheteroch institutioner. Därvid må myndigheten eller institutionen till vapnet fogaett dess verksamhet symboliserande emblem. Enligt förslaget skall Konungen ägameddela närmare föreskrifter rörande omfattningen av den avsedda användningenav riksvapnen inom den statliga sektorn. Enskildas offentliga användning avriksvapnen har gjorts beroende av särskilt tillstånd. Blott det undanlagetfrån lillståndstvängel har gjorts, alt för tillfällig dekorativ utsmyckning vidhögtids- eller festtillfällen inom konungahuset eller nationen få vapnen frittbegagnas. KU 1979/80:26 3 Då fall kunna tänkas förekomma, där vid lagensikraftträdande finnas vapen som ingå som dekorativ utsmyckning av byggnad, hari övergångsbestämmelsen stadgats, att sådant vapen må beslå även om dessanvändning strider mot de föreslagna reglerna, om vapnet icke utan olägenhetkan avlägsnas. har i sittgranskningsbetänkande, KU 1975:12 s. 31, behandlat frågor som delvis berörvapenlagsfrågor. Frånjusliliedepariemenlet har inhämtats alt vid remissbehandlingen av utredningsförslagetåtskilliga invändningar framfördes. Förslaget kom därefter att bli liggandeett antal år. är det emellertid föremål för ytteriigare beredning,och en departementspromemoria i frågan torde kunna föreligga . Den i motionen 1978/79:294 aktualiserade frågan ärenligt vad utskottet inhämtat föremål för beredning i justitiedepartementet.Det utredningsförslag som framlagts i ärendet är föremål för överarbetningsedan 1977, och det torde kunna förutsättas att en departementspromemoria kanföreligga . Under hänvisning härtill finner utskottet inteerforderiigt med något särskilt initiativ från sida. alt avslårmotionen 1978/79:294. Närvarande:Bertil Fiskesjö (c), (), (), (), ()*, Per ()*, i (m), (), (), (), (),(), (), ()* och ()*. * Ej närvarande vid betänkandets justering.