bet · G301UU20 · 1979-12-31 00:00:00 — På vissa håll är det utiändskainflytandet via ekonomiska intressen stort. Riksdagenuttalade (rskr 1978/79: 295) att det vore önskvärt att Sverigessamarbete med demokratiska länder i det karibiska området förstärks. betänkande (UU 1978/79: 27) anfördes bl. a. följande (s.58): Utskottet finner det önskvärt att Sverigessamarbete med demokratiska länder i det karibiska området förstärks. Isamarbetet kan ingå svenskt stöd i olika former. Dessa stödinsatser bör främstske inom ramen för det bredare samarbetet men också andra stödformer kan visasig lämpliga, exempelvis genom särskilda samarbetsavtal, stöd via Karibiska ,insatser via SAREC eller genom fonden för industriellt samarbete med u-länderetc. Utskottetutgår ifrån att regeringen närmare prövar formerna härför bl. a. med hänsyntill att dessa länder inte tillhör de fattigaste och föreslårdärför att posten Bredare samarbete av reservationsmedel tillförs deytterligare medel, som kan behövas härför. Inom har en undersökninggjorts av tänkbara former för ett förstärkt svenskt stöd till demokratiskaländer i det karibiska området. a. har möjligheterna undersökts attgenomföra insatser via Karibiska (). Dennabank, som inledde sin verksamhet , har sin utlåningsverksamhetkoncentrerad till ett 15-tal mindre länder eller områden av vilka många nyligenhar erhållit eller håller på att uppnå självständighet. UU 1979/80: 20 63 Störstalåntagare är och . CDB:s totala utlåning t. o. m. slutet av år1978 uppgick till cirka 180 milj. dollar. Underår 1978 gick av utlåningen till de minst utvecklademedlemsländerna. Av den totala udåningen t.o.m. har gåtttill jordbrukssektorn, till industrisektorn, tillhamnar samt till övriga infrastruk-turella projekt. CDBbetraktas av bankens låntagarländer, intemationella utvecklingsbanker som IBRDoch IDB, samt av bankens bidragsländer som en effektiv institution väl anpassadatt genomföra utvecklingsprojekt under de speciella omständigheter som de småÖländerna i detta område befinner sig i. Ett eventuellt svenskt stöd till CDBbör närmast kunna lämnas i form av ett bidrag till någon av bankens fonder förutiåning på mjuka villkor. Motbakgrund härav befinns det i propositionen motiverat att närmare utrönaförutsättningarna för ett framtida samarbete med CDB. Om sådant samarbeteaktualiseras under /81 bör medel härför kunna tas i anspråkunder anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Detekonomiska läget i och har varitallvarligt och har ytterligare förvärrats till följd avöversvämningar i västra och orkaner i . Behovetav internationellt stöd är stort. MedJamaica pågår bredare samarbete. Bidrag har lämnats till finansiering avförinvesteringsstudier beträffande områdena mjölkproduktion, skogsutvecklingoch vattenförsörjning samt till viss kursverksamhet. I samband medöversvämningskatastrofen lämnade vidare 1 milj. kr. i katastrofbistånd.Diskussioner ägde rum om fortsatt bredare samarbete inom ettflertal prioriterade utvecklingsområden som utbyggnad av vattenkraft,förbättring av landets statistik- och skattesystem samt om deltagande i kurseri industriellt underhåll och kvalitetskontroll. Ävenmed har diskussioner hållits om ett liknande samarbete.Förinvesteringsstudier inom bl. a. gruv- och vattenkraftssektorerna har idetta sammanhang nämnts som tänkbara områden för svensk finansiering. Stöd tillskogsutveckling, fiske (bl. a. koojjera-tiver) samt forskning kring alternativaenergikällor har också berörts. I samband med de naturkatastrofer som inomloppet av några dygn drabbade landet lämnade 1,5 milj. kr. i stöd.Bidrag har också utgått till ett program för facklig utbildning i landet. Dominikanskarepublikens och synnerligen svåra ekonomiska situation motiveraremellertid dessutom, framhålls det i propositionen, ett tillfälligtbetalningsbalansstöd. För del bör det svenska stödetfrämst inriktas på återuppbyggnadsarbete efter UU 1979/80: 20 64 naturkatastroferna.Totalt beräknas 15 milj. kr. för ändamålet, varav 5 milj. kr. tas i anspråkredan innevarande budgetår från anslagsposten Katastrofer m. m. Ett belopp om10 milj. kr. föreslås som importstöd till . Detta bistånd bör enligtpropositionen ses som en tillfällig förstärkning av det bredare samarbetet motbakgrund av landets svära betalningsbalanssituation. Desvenska åtagandena för det reguljära biståndet till /79uppgick till 30 milj. kr. Utbetalningarna var 29,8 milj. kr. För innevarandebudgetår är ramen 30 milj. kr. Därmed avslutas det långsiktigautvecklingssamarbete som inleddes . Medel för bredare samarbete harställts till förfogande fr.o.m. /78 för att underlätta ettvidgat samarbete i samband med att det reguljära biståndet avvecklas. Enligtpropositionen väntas sådana medel komma att kunna disponeras även /81. Idetta sammanhang behandlar utskottet dels motion 1979/80:479 av m.fl. (vpk),yrkande 1, nämligen med ändring av propositionen 1979/80: 100 beslutar att 40 milj. kr. anslås i bilateralt bistånd till , dels modon 1979/80: 1133 av m.fl. (s), yrkandena 9, 11 och 13, nämligen 9.att medelsramen för bistånd till utöver regeringens förslag höjs med30 milj. kr. till 60 milj. kr. för /81, attmedelsramen för bistånd till och Dominikanska republi ken utöver regeringens förslag höjs med 10 milj. kr. till 30 milj. kr. för /81, 13.att medelsramen för humanitärt bistånd till utöver regeringensförslag höjs med 5 milj. kr. till 35 milj. kr. för /81. I motion 1133, yrkande 13, föreslås att medelsramenför humanitärt bistånd till höjs med 5 milj. kr. till 35 milj. kr.Yrkandet motiveras med att flyktingsituationen påkallar aktiva svenska insatseroch att anslaget tidigare varit knappt beräknat. Enligtvad utskottet inhämtat har det efter hand skett en viss förskjutning ianvändningen av medlen för humanitära insatser i . Tidigareutnyttjades huvuddelen av medlen till direkt flyktingarbete. gär enväxande andel till stöd åt utsatta grupper inom länderna. Det kan gällaförebyggande flyktinghjälp i form av bistånd åt politiska UU1979/80: 20 65 fångar och deras anhöriga, hjälp till återvändandeflyktingar eller stöd till urbefolkningar. I budgetpropositionen föreslås att 30 milj. kr. anvisasför humanitärt bistånd i . Det är samma belopp som gäller förinnevarande budgetår. Det framgår emellertid av propositionen att regeringenräknar med att därutöver vid behov kunna ta i anspråk medel ur katastrofpostenför humanitära insatser i . Utskottet noterar detta och avstyrkermot den bakgrunden yrkande 13 i motion 1133. I samma motions yrkande 9 föreslåsen ökning av medelsramen för från 30 milj. kr. till 60 milj. kr.Motionärerna anför att landet efter sandiniströrelsens seger behöver hjälp tilllandets återuppbyggnad, speciellt i inledningsskedet. Nicaraguasutvecklingsambitioner kommer att ha politisk och symbolisk betydelse förfrigörelsesträvandena i många delar av , framhålls det i motionen. Den anslog efterSomozaregimens fall 25 milj. kr. för återuppbyggnadsarbetet i Nicaragua.Nicaraguanska regeringen avser använda huvuddelen därav inom hälsosektorn.Därutöver har ytterligare svenska insatser beslutats både före och efterSomozas fall. Således har UNHCR mottagit 3 milj. kr. för bistånd tillåtervändande flyktingar och Arbetarrörelsens internationella centrum (AIC) harutlovats 4 milj. kr. som bidrag till arbetarrörelsens insamling till en alfabetiseringskampanj.Svenska röda korset och har mottagit 1,4 milj. kr. Den sifferjämförelse som görs i motionen är enligt vad utskottetinhämtat inte helt rättvisande. I det totalbelopp för innevarande budgetår somanges i motionen ingår nämligen även belopp från andra anslagsposter. Regeringen är besluten att fortsätta biståndssamarbetetmed efter frigörelsen. Utskottet finner detta motiverat. Förnästkommande budgetår föresläs en medelsram på 30 milj. kr. Användningen avdessa medel skall på sedvanligt sätt diskuteras med . Som framgår av debatten vid utrikesminister på en fråga i vill regeringen inte uteslutaatt extra bidrag utöver medelsramen även fortsättningsvis kan komma att utgåtill insatser i . Mot denna bakgrund tillstyrks regeringens förslag ochavstyrks yrkande 9 i motion 1133. I konsekvens härmed avstyrks även yrkande 1 i vpk-motion479 avseende en höjning av medelsramen för dll 40 milj. kr. Till följd av beslut vidförra (W 1978/79; 27, rskr 295) har möjligheterna att utvidgabiståndssamarbetet med länder i karibiska området undersökts av regeringen.Utskottet noterar de upplysningar om Karibiska () somlämnas i propo- 5 1979/80. UU 1979/80: 20 66 sitionenoch anser i likhet med föredraganden att förutsättningarna för ett eventuelltsvenskt stöd till CDB såsom en lämplig kanal för svenskt bistånd dll dettaområde bör undersökas närmare. Ipropositionen föreslås vidare att det tidigare inledda bredare samarbetet medJamaica utvidgas med ett tillfälligt betalningsbalansstöd. För delta ändamålföreslås för nästa budgetår ett belopp på 10 milj. kr. Detta skall enligt vadsom uppgivits för utskottet bland annat utgå i form av importstöd. Ävenmed har diskussioner förts om bredare samarbete. Ettsärskilt bidrag dll återuppbyggnaden efter naturkatastroferna uppgående till15 milj. kr. upptas i propositionen. Därav skall 5 milj. kr. belastainnevarande budgetårs katastrofanslag och 10 milj. kr. nästkommande budgetårsanslag för Vissa insatser i . Imotion 1133, yrkande 11, föreslås att medelsramen för bistånd till ochDominikanska republiken höjs med 10 milj. kr. till 30 milj. kr. Utskottetkonstaterar att fortsatta samarbete med vissa länder i det karibiskaområdet kan ske i olika former. Utöver det i propositionen föreslagnatillfälliga betalningsbalansstödet dll och Dominikanska republikenpågår med båda länderna ett bredare samarbete. Möjligheter för bistånd tillKaribiska ' utreds. Utskottetanser inte att det finns skäl att höja de av regeringen föreslagnamedelsramarna för och . Yrkande 11 i motion 1133avstyrks därför. 4.5Befrielserörelser och flyktingar m. m. i södra (s.100102) för bistånd dll befrielserörelser ochflyktingar i södra uppgår under innevarande budgetår till 120 milj. kr.Därdll utnyttjas katastrofanslaget för akuta humanitära behov hos frontstateroch befrielserörelser. Antalet framställningar om katastrofbistånd har stigitavsevärt på grund av och upptrappade krigföring.Den närmare fördelningen av stödet till befrielserörelser m. m. i södra budgetåren 1977/781979/80 framgår av en tablå i budgetpropositionen. /81 beräknas i propositionen ett medelsbehov av 150 milj. kr.Liksom tidigare förutses att medel ur katastrof reserven därutöver kan kommaatt utnyttjas för humanitära insatser i regionen. Detta kan bli aktuellt omkrigshandlingarna i , och omkringliggande länder fortsätter.Skulle någon av staterna uppnå självständighet bör med kort varselkunna lämna bistånd till den nya staten, varvid medel som anslagits till stödför befrielserörelserna bör kunna utnyttjas. UU1979/80: 20 67 I detta sammanhang behandlar utskottet dels motion 1979/80: 1128 av OlofPalme m.fl. (s), yrkande 4, nämligen 4. att begär att regeringen tar fortsattinidativ för att ekonomiskt stödja de s. k. frontstaterna, befrielserörelseraai södra och apartheidpolitikens offer i enlighet med vad i motionensagts, dels motion 1979/80:1133 av GertrudSigurdsen m.fl. (s), yrkande 12, nämligen 12. att medelsramen för bistånd dll befrielserörelser,flyktingar och raspolitikens offer i södra utöver regeringens förslaghöjs med 20 milj. kr. till 170 milj. kr. för /81, dels motion 1979/80: 1626 av (), varihemställs att vid behandlingen av propositionen 1979/80: 100, bilaga6, beslutar att anslaget till befrielserörelser och flyktingar m. m. i södraAfrika helt skall upphöra samt att det sammanlagda anslaget till u-hjälp skallminskas med motsvarande summa, 150 milj. kr. Medelsramen för Befrielserörelseroch flyktingar m. m. i södra uppgår innevarande budgetår till 120 milj.kr. till hade insatser för 128 milj. kr.beslutats. Till en del har katastrofanslaget utnyttjats för dessa insatser. Befrielserörelseraa ANC, SWAPO, och har underden angivna perioden mottagit huvuddelen därav eller 85 milj. kr. För utbildningsinsatser,rättshjälp och andra humanitära insatser, förmedlade främst genom svenska ochinternationella organisationer såsom , m.fl., har 28 milj. kr. avsatts och för UNHCR:s verksamhet i södraAfrika har 10 milj. kr. Inför 20-årsdagen av har regeringeni anslagit 6 milj. kr. till FN:s biståndsprogram för apartheidpolitikensoffer och flyktingarna i södra . Av uppenbara skäl har utvecklingen i /Zimbabwetilldragit sig särskild uppmärksamhet. Efter avtalet i om landetskonstitution har regeringen bidragit till försörjning och hemflyttning avzimbab-wiska flyktingar. FN:s flyktingkommissarie (), som haft samordningsansvaretför repatrieringsoperationen, har mottagit 5 milj. kr. och befrielserörelsernaZANU och ZAPU vardera 5 milj. kr. Därtill har mottagit 5milj. för flyktingarbetet i landet. Det svenska biståndet till Patriotiska frontens bådaorganisationer och har varit strikt humanitärt och utgått i form avvaror eller upphandling under svensk medverkan. UU 1979/80: 20 68 I motion 1133, yrkande 12, föreslås att medelsramenför bistånd till befrielserörelser, flyktingar och raspolitikens offer i södraAfrika höjs med 20 milj. kr. till 170 milj. kr. Is-motion 1128, yrkande 4, begärs att regeringen tar fortsatt initiativ för attekonomiskt stödja de s. k. frontstaterna, befrielserörelserna i södra apai-theidpolitikens offer i enlighet med vad i motionen sagts. Ibåda motionerna understryks betydelsen av ett kraftfullt ekonomiskt stöd tillbefrielserörelserna och frontstaterna. Motionärerna menar vidare att enberedskap måste finnas för stöd åt ett självständigt och föreslär is-motion 1128 att en reserv avsätts för detta ändamål. /81 föreslås i propositionen en höjning av anslaget tillBefrielserörelser och flyktingar i södra med 30 milj. kr. till 150 milj.kr. /79 uppgick motsvarande anslag till 85 milj. kr. De ökningardet är fråga om ligger således betydligt över den genomsnittliga höjningen avdet totala biståndsanslaget. Valeni har kunnat genomföras i tillfredsställande ordning. En regering medförankring hos folkflertalet har i landets historia kunnatbildas. Med tanke på det stora biståndsbehovet i den nya självständiga statenZimbabwe är det enligt utskottets mening naturligt, att det mångåriga svenskastödet till befrielserörelserna i nu övergår i ett bistånd av merlångsiktig karaktär till landet. Detta förutses också av regeringen. Iriksdagens utrikesdebatt förklarade utrikesminister att den zimbabwiska regeringen så snart den bildats skulle inbjudastill förhandlingar om biståndssamarbete. Utskottet välkomnar delta. Ett utrymmeför finansiering av sådant samarbete finns inom den anslagspost som för nästabudgetår föreslagits för befrielserörelserna i södra . Motdenna bakgrund får syftet med yrkande 4 i s-motion 1128 anses uppfyllt ochmotionen besvarad. Det förefaller uppenbart att situationen i Namibiaoch inte kan förbli opåverkad av tillkomsten av ett fritt Zimbabwe.Utvecklingen på kort sikt är emellertid svär att bedöma. Utskottetär enigt i sin bedömning att bör ha en hög beredskap vad avserfortsatta biståndsinsatser i södra . Stödet till SWAPO och ANC börfortsätta. Det är emellertid utskottets uppfattning att den föreslagnamedelsramen bör vara tillräcklig även i denna nya situation. Som framhålls ipropositionen kan därtill medel ur katastrofreserven användas för ytterligareinsatser i södra . Utskottettillstyrker därför propositionens förslag angående medelsram tillBefrielserörelser och flyktingar i södra och avstyrker yrkande 12 imodon 1133. Ikonsekvens härmed avstyrks också motion 1626, i vilken föreslås att biståndettill befrielserörelser och flyktingar m. m. i södra skall upphöra ochbiståndsanslaget minska med 150 milj. kr. UU 1979/80: 20 69 4.6Bistånd till andra befrielserörelser och organisationer m. m. I detta sammanhangbehandlar utskottet dels motion 1979/80: 181 av m.fl.(vpk), yrkande 2, nämligen 2.att beslutar att för /81 anvisa 10 milj. kr. tillhumanitärt bistånd till Demokratiska sahariska arabrepubliken och FrentePOLISARIO, den revolutionära fronten för oberoende, dels motion 1979/80:414 av m.fl. (vpk),yrkande 7, nämligen att beslutar 7. att anslå 50 milj. kr.i bistånd dll PLO, dels motion 1979/80:1133 av ()yrkande 14, nämligen 14.att som sin mening ge regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförtsom humanitärt bistånd och flyktingstöd (avser POLISARIO och ), delsmotion 1979/80: 1619 av (), vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet avhumanitärt stöd till flyktingar i . Tre motioner behandlar behovet av humanitärt stödtill , nämligen 1619, 1133 och vpk-motion 181. Imotion 1619 heter det att den humanitära hjälp bidragit med betyttmycket för att förbättra situationen i flyktinglägren men att ytterhgareinsatser är nödvändiga. Motionären förordar också mer kontinuitet ihjälparbetet. Imotion 1133 anförs att försörjningsproblemen i är allvarliga menatt trots det insatserna via vissa internationella hjälporganisationeravstannat. Motionärerna förordar därför fortsatt svenskt bistånd varvid enkanalisering genom befrielsefronten POLISARIO även bör övervägas. Sverigehar varit en av de främsta bidragsgivarna till följer uppmärksamt utvecklingen i området. gjordeRädda Barnen i samarbete med UD och SIDA en kartiäggning av hjälpbehovet blandflyktingarna som befanns vara mycket stort. Regeringen beslutade därför inovember 1979 att anslå 5 milj. kr. i bistånd till nyktingarna i kanaliseras via Rädda barnen till algeriska Röda halvmånen och beloppetanvänds UU1979/80: 20 70 för uppköp av tält och filtar. Därtill har s.k. SEF-kost ställts dll Rädda barnens förfogande. Kvantiteten skeppades tillVästra innevarande år. Hjälpverksamheten bland flyktingarna sköts bland annat avalgeriska och väslsahariska Röda halvmånen i samarbete med POLISARIÖ. Ett särskilt problem för flyktingarna från varit bristen på kontinuitet i biståndsgivningen och de svårigheter somibland förekommit att via internationella organisadoner såsom UNHCR ochInternationella röda korset nå ut med effektivt bistånd. Rädda barnen har godaerfarenheter av samarbete med POLISARIO och är beredd att även fortsättningsvisfungera som kanal för hjälpen. Rädda barnens beredskap bör kunna utnyttjas förmer kontinuerliga insatser av det slag motionärerna efterlyser. Att lämnabidrag direkt dll POLISARIO är därför inte behövligt. Motion 1619 och yrkande 14 i motion 1133 i vad avserVästra får därmed anses besvarade. I vpk-motion 181, yrkande 2,hemställs att beslutar anvisa 10 milj. kr. i humanitärt bistånd tillPOLISARIO /81. Med hänvisning till vad som ovan anförtsavstyrker utskottet detta yrkande. I motion 1133 föreslås också att regeringen väsentligt börutöka de katastrofmedel som ställts till förfogande för hjälp ät denödlidande på genom Internationella röda korset. Utskottet har haft anledning attbehandla situationen på . Öns befolkning har drabbats hårt av krigetoch av svältkatastrofer i krigets spår. Först fickInternationella röda korset tillträde till och möjlighet att hjälpade nödlidande där. har bidragit med en milj. kr. till dethjälpprogram som Internationella röda korset byggt upp. Det är förutsatt i anslagsbeslutet att medlen endast skallanvändas i den verksamhet som Internadonella röda korset bedriver i egen regi. Regeringen är beredd att överväga ytterligare insatsertill förmån för befolkningen på . I motion 1133 sägs också att humanitär hjälp till ÖstraTimor bör kunna kanaliseras genom FRETILIN om praktiska möjUgheter föreligger. Utskottet behandlade vid förra ett förslag avdenna innebörd (UU 1978/79: 27) och konstaterade att de av fasdagdaprinciperna för stöd åt befrielserörelser bl. a. kräver att FN med svenskanslutning uttalat sig till förmån för sådant stöd. Detta villkor är inteuppfyllt vad gäller FRETILIN. Med hänvisning till det ovan anförda fär utskottetavstyrka yrkande 14 i motion 11331 den del som avser . UU 1979/80: 20 7! Ivpk-motion 414, yrkande 7, föreslås att anslår 50 milj. kr. till denpalestinska befrielseorganisationen . Ettliknande yrkande avstyrktes av utskottet i UU 1978/79: 27 med hänvisning tilldet omfattande stöd till humanitär verksamhet bland Palestinaflyktingar somhuvudsakligen kanaliseras via FN:s hjälpprogram UNRWA. I budgetpropositionenföreslås ett bidrag på 47 milj. kr. till UNRWA för nästkommande budgetår. Utskottet avstyrker medhänvisning härtill yrkande 7 i vpk-motion 414. 4.7Särskilda program Propositionen (s. 102110) Under denna anslagspost beräknas medel förämnesinriktad verksamhet, personal till FN, dvs. biträdande experter och fredskår,samt insatsförberedelser och resultatvärdering. Budgetåret1978/79 togs 115 milj. kr. i anspråk för dessa ändamål. Medelsramen förinnevarande budgetår är 175 milj. kr. För /81 beräknas ettsammanlagt medelsbehov av 195 milj. kr. Av dessa medel avser 154 milj. kr.ämnesinriktad verksamhet. Ämnesinriktadverksamhet avser ämnesområden som bedöms vara av särskild betydelse föru-ländernas utveckling men där internationella insatser anses varaotillräckliga. Den ämnesinriktade verksamheten bedrivs i samarbete medFN-organ, andra mellanstadiga organisationer och förelag i . Den avserfrämst globala och regionala projekt för metod- och strategiutveckling samtolika former av utbildningsinsatser. Denämnesinriktade verksamheten utgör ett komplement till SIDA:s landprogrammeradebistånd och syftar även till att förstärka internationella agerande ifrågor av särskild betydelse. Den ger också utrymme för en experiment- ochförsöksverksamhet, som normalt inte kan rymmas inom de enskilda landprogrammen.Ämnesinriktad verksamhet kan därtill möjliggöra alt nya angelägna ämnesområdentas upp eller att pågående verksamhet inom områden som finner viktigaintensifieras. SIDAhar i skrivelse till regeringen i samband med presentation avförslag avseende de olika ämnesområdena för /81 utförligtredovisat den pågående och planerade verksamheten jämte erfarenheter ochresultat. I propositionen ges en på denna skrivelse och SIDA:sanslagsframställning baserad beskrivning av pågående och planerad verksamhetinom det det ämnesinriktade biståndet, däribland insatser på hälso- ochbefolkningsområdet, inom lantbruk och livsmedelsförsörjning, kooperation,undervisning, sysselsättnings- och arbetsmarknadsområdet, massmediautveckling,industriell teknik, handelsfrämjande, vattenförsörjning och i syfte att främjakvinnans ställning. UU 1979/80: 20 72 I detta sammanhang behandlar utskottet motion1979/80: 1133 av m. fl. (s), yrkandena , nämligen attriksdagen beslutar 15. att medelsramen för särskildaprogram i förhållande till regeringens förslag minskas med 45 milj. kr. 16. att hos regeringen anhålla omen utvärdering av verksamheten inom ramen för särskilda program. I motion 1133 yrkas bl. a. att medelsramen förSärskilda program minskas med 45 milj. kr. till 150 milj. kr. Modonärernamenar att de borgerliga budgetförslagen tonat ned biståndets roll som stöd förde fattigaste ländernas strävanden och betraktar ökningen av medelsanvisningentill Särskilda program som ett uttryck härför. En betydande del av SIDA:spersonella resurser har tagits i anspråk för administrationen av Särskildaprogram. SIDA:s centrala uppgift är emellertid samarbetet med programländerna.Stor återhållsamhet är motiverad i fråga om flera av de ämnesinriktadeakitviteter som ryms under posten Särskilda program, heter det i motionen. AnslagetSärskilda program används, som framgår av propositionen, huvudsakligen till s.k. ämnesinriktad verksamhet vilken bedrivs i samarbete främst med FN:sfackorgan och andra internationella organisationer. Den är ett komplement dllSIDA:s landprogrammerade bistånd och riktar sig som regel inte till enskildaländer utan avser program och projekt av regionalt intresse. Det ämnesinriktadebiståndet är fördelat på flera olika ändamål, varav de beloppsmässigt främstaär familjeplanering och andra hälsofrågor samt landsbygdsutvecklingsprogram.