bet · G301KU37 · 1979-12-31 00:00:00 — Sekretessen hindrarheller inte domstol att jämlikt 38 kap. 8 § förordna atthandlingen skall tillhandahållas rätten. Sistnämndaförhållande kritiseras i motionen 1979/80: 765 av (), somframhåller att det finns starka skäl att jämställa uppgifter som lämnats fillstatistik myndighet med övriga slags handlingar, t. ex. sådana som lämnats tillförsvaret, som undantas från huvudregeln i 38 kap. 8 § . Det ärnämligen här fråga om en motsvarande för-troendesitution. Bakgrundentill den förhållandevis starka sekretessen för statistik var enligtpromemorian, som regeringsförslaget i detta hänseende bygger på, bl. a. attoffentlighetsintresset på området är svagt medan integritetsintresset är destostarkare, särskilt med hänsyn till att uppgifter lämnade för statistik kansammanställas med andra uppgifter om den enskilde. Det pekas på att statistiskacentralbyrån ensam har ett hundratal personregister. Denfråga som aktualiserats i motionen har inte närmare berörts i propositionenoch synes inte heller ha beaktats av remissinstanserna. Det är därför svårt attöverblicka vilka konsekvenser en ändring i detta hänseende skulle ha. mening kan en ytterligare inskränkning i domstols rätt att förordnaom utlämnande av allmän handling inte göras utan att frågan först blir föremålför närmare överväganden inom eller i t. ex. den s. k.rättegångsutredningen. Motbakgrund av det anförda anser utskottet att regeringsförslaget f. n. får godtasmen att möjligheterna att ytterligare utvidga statistiksekretessen föruppgifter som kan hänföras till enskild bör undersökas av regeringen. Detta börges regeringen till känna. Motionen får anses besvarad härmed. Enligt paragrafens andra stycke gäller sekretessinom för uppgift som angår särskilt telefonsamtal eller annattelemeddelande. Televerkethar i skrivelse till utskottet påpekat att den föreslagna lydelsen avstadgandet inte medför tystnadsplikt beträffande innehållet i enskildastelefonsamtal för totalförsvarets sambandspersonal när de uppehåller sig iteleverkets anläggningar och utför kopplingar i nätet. Utskottetansluter sig till uppfattning att den föreslagna tystnadspliktenbör omfatta även nämnda personkrets och lägger i bil. I fram förslag till ettnytt fjärde stycke i paragrafen i enlighet härmed. Kartong: S. 46, raderna 21 och 22 Står: 10 Rättat till: 11 KU1979/80:37 36 Paragrafen omfattar bl. a. sekretess hos nämnden förinternationella adoptionsfrågor för uppgift i ärende angående utredning åtenskild m. m. Förbundet har i skrivelse till utskottetoch vid uppvaktning inför utskottet framfört krav pä att sekretessen ocksåskall omfatta uppgifter på förbundets utlandskontakter, vilka infordras adoptionsfrägor. Som ifrågavarande stadgande utformats är det enligtutskottets mening svårt att i bestämmelsen lägga in ett sekretesskydd för dessautlandskontakter. Utskottet anser emellertid att reglerna i 7 kap. 14 § i vissutsträckning möjliggör sekretess för detta slags uppgifter. Utskottet villhärvid särskilt understryka vad som anförts i propositionen att ett offentliggörandeav uppgifter, som här i landet kan te sig harmlöst, kan vara yttei-st ömtåligtutomlands och få menliga följder för en utlänning eller hans närstående. Detta kapitel innehåller särskildaföreskrifter om sekretess hos regeringen, , ombudsmän ochjustitiekanslern. / § och 3 § andra och tredje styckena För och regeringensvidkommande finns inte någon allmän regel om sekundär sekretess. En uppgift somär sekretessbelagd hos annan myndighet åtnjuter därför inte utan vidaremotsvarande skydd hos riksda-. gen och regeringen. För att sekretess för enuppgift skall bestå, när t. ex. besvär anförs hos regeringen, fordras detsålunda att uppgiften enligt det tillämpliga sekretesstadgandet åtnjutersekretess också hos regeringen. I vissa stadganden anges detta uttryckligen. Det föreslagna regelsystemet, som är en följd av denprincip sekretesslagen bygger på, nämligen att sekretessen inte gäller utanfördet s. k. primära sekretessområdel, om det inte särskilt anges, innebär attsekretesskyddet för handlingar hos regeringen och blir mindreomfattande än enligt gällande rätt, som ju i princip kan sägas innebära, attsekretessen följer handlingen. Som utskottet framhållit i sina allmännaöverväganden är denna princip i lagförslaget ägnad att tillgodoseoffentlighetsintresset. Självfallet får detta intresse anses ha en särskildtyngd när det gäller de båda högsta statsorganen. I ett hänseende gäller sekundär sekretess även hosriksdagen och regeringen, nämligen när dessa erhållit en uppgift från en annanmyndighet just för att pröva frågan om utlämnande av uppgiften. Det är enligtutskottets mening uppenbart, att en sådan regel måste finnas. Utskottet har endast i ett hänseende invändningar att göramot det föreslagna regelsystemet vad beträffar sekretess hos . Detgäller den sekretess som följer av 8 kap. 6 §. KU1979/80:37 37 I detta stadgande förutsättssärskilt förordnande av regeringen för att den verksamhet som omfattas av stadgandet skall få sekretesskydd. Para grafen kommer således som tidigare framhållits att ge upphov till en regeringsförordning som motsvarar civilförvaltningens sekretesskungö relse på samma område. För att sekretess för samma verksamhet skall kunna gällaäven på riksdagsområdet erfordras det enligt utskottets mening en särskildregel om detta. Utskottet syftar härvid i första hand pä de utredningarangående enskilds affärsförhållanden och liknande som underutskottsbehandlingen av ärenden med anknytning till näringslivet ofta lånas infrån . För sådana utredningar är det enligt utskottets meningnödvändigt att ha ett sekretesskydd även i . Problemet synes kunnalösas genom ett nytt stycke i 11 kap. 2 §, av innebörd att sekretesskydd förhandlingar hos regeringen består om de överlämnas till . Utskottet lägger i bil. 1 fram förslag till ändrad lydelseav 11 kap. 2 § i lagförslaget i enlighet med det anförda. II kap. I § andra stycket föreskriver att regeringen isärskilt fall kan besluta att sekretessbelagd uppgift i regeringsärende får lämnas ut. Som anförs i propositionen (s. 294) behövs denna bestämmelse för att regering en skall ha samma möjlighet som f. n. att offentliggöra sekretessbelagda uppgifter i regeringsärenden. I 2 § första stycket behandlas desärskilda sekretessregler som gäller för riksdagsledamöter. Det kan därvidförst konstateras, att sekretesslagen i princip inte föreslås tillämplig påriksdagens ledamöter för uppgifter som de erhåller vid utövandet av sittuppdrag. På detta område gäller i stället de i regeringsformen (RF) ochriksdagsordningen (RO) intagna tystnadspliktsbestämmelserna, nämligen 10 kap.7 § RF om viss tystnadsplikt för ledamot av utrikesnämnden, 2 kap. 4 § RO omsammanträde med kammaren inom stängda dörrar, 4 kap. 15 § RO om tystnadspliktför ledamot, suppleant eller tjänsteman i utskott angående vad som enligtbeslut av regeringen eller utskottet skall hållas hemligt med hänsyn tillrikets säkerhet eller av annat synnerligen viktigt skäl, som betingas avförhållandet till främmande stat eller mellanfolklig organisation, samt 8 kap 5§ RO om viss tystnadsplikt för ledamot, suppleant eller tjänsteman iriksdagens lönedelegation. Beträffande uppgifter i kammarens protokoll följer det avriksdagsordningen att sekretess kan föreligga endast om sammanträttinför stängda dörrar. Detta kan enligt 2 kap. 4 § RO endast ske om det påkallasav hänsyn till rikets säkerhet eller förhållandet till annan stat eller mellanfolkligorganisation. Den utformning andra stycket andra meningen i regeringsförslagetfått ger emellertid sken av att kammarens protokoll skulle kunnasekretessbeläggas även när det gäller de områden som avses i 6 kap. 5 och 6 §§,nämligen uppgifter som skall användas vid facklig förhandling KU1979/80:37 38 eller fackliga stridsåtgärder. För att undvika en sådanfeltolkning lägger utskottet i bil. 1 fram förslag till en ändrad lydelse av II kap. 2 § andra stycket som innebäratt sekretesskydd för protokoll som innehåller sädana uppgifter som anges i 6kap. 5 och 6 §§, kommer att gälla endast för andra riksdagsprotokoll och beslutän kammarens. 3 § första stycket I denna bestämmelse öppnasmöjlighet för att på samma sätt som regeringen meddela undantag frånsekretessregler när det gäller och dess verk. Beslutanderättenföreslås här tilläggas det utskott som bereder ärenden rörande myndigheten.Detta innebär, att finansutskottet skall pröva ärenden hänförliga tillriksbanken, och revisorer, medankonstitutionsutskottet skall göra nfotsva-rande prövning när det gällerriksdagens ombudsmän och svenska delegation. Beträffandeuppgifter inom innebär förslaget att frågan om undantag frånsekretess skall prövas av det organ hos vilket uppgiften förekommer. Dettaleder till att vederbörande riksdagsutskott skall pröva uppgift hos utskottet.För kammarkansliets vidkommande bör i konsekvens härmed prövningen ankomma påtalmannen. Som utskottet anmärkt i sinkommentar till 7 kap. 1 och 4 §§ måste lagförslaget öppna möjlighet tillpolisanmälan av olika former av våldsbrott mot underårig. En sådan bestämmelse,som lämpligen bör intas som ett nytt tredje stycke i 14 kap. 2 §, börföreskriva att sekretess inom sjukvärds-och socialvårdsområdena inte hindraratt anmälan görs till polis- eller åklagarmyndighet om brott enligt 3, 4 och 6kap. mot den som inte fyllt . Utskottet lägger i bil. 1fram förslag till lagtext i enlighet med det sagda. I detta kapitel lämnas bestämmelserom registrering och utlämnande av allmänna handlingar m.m., däribland regler ombesvärsordningen i sekretessärenden. Vad gäller registrering av allmännahandlingar bör erinras om att utskottet vid åtskilliga tillfällen under senareår understrukit vikten av att allmänna handlingar diarieförs. Enligt utskottetär det värdefullt att klara regler för registrering av allmänna handlignar nuutarbetats. Reglerna, som kompletterar om allmännahandlingars offentlighet, innebär att myndigheterna med vissa avgränsadeundantag är skyldiga att hålla sina handlingar registrerade eller så ordnadeatt det utan svårighet kan fastställas om en handling har kommit in eller upprättats. Som sagts behandlas vidare i detta kapitelbesvärsordningen i sekretessärenden. Enligt 15 kap. 7 § i förslaget får sålundatalan genom KU 1979/80:37 39 besvärföras mot beslut varigenom myndighet har avslagit enskilds begäran att få tadel av handling eller lämnat ut allmän handling med förbehåll, som inskränkersökandens rätt att yppa dess innehåll eller annars förfoga över den. Iallmänhet förs besvär hos vederbörande kammarrätt varefter överprövning kan ske utan s. k. prövningstillstånd - hos regeringsrätten. Ett undantag frånbesvärsreglerna gäller allmänna handlingar som finns hos allmän domstol. Besvärav enskild mot beslut av tingsrätt att avslå begäran om att få utsekretessbelagd handling förs hos hovrätt och därefter hos högsta domstolen. Beträffandeutfående av sekretessbelagda handlingar myndigheter emellan finns regler ombesvärsordningen i 8 §. Där stadgas att talan får föras mot beslut varigenommyndighet har avslagit annan myndighets begäran att få ta del av handling.Sådan talan förs i samma ordning som enligt 7 § om beslutet meddelats av ickestatlig myndighet, t. ex. kommunala nämnder och styrelser. Har beslutetmeddelats av statlig myndighet, förs talan av annan statlig myndighet genombesvär hos regeringen. Reglerna innebär att tvister mellan myndigheter, t. ex.där endera eller båda myndigheterna är kommunala, går till domstol. Vägrarexempelvis en socialnämnd att utlämna en sekretessbelagd handling tillskolöverstyrelsen kan genom besvär hänskjuta frågan tillvederbörande kammarrätt och därefter till regeringsrätten. Omvänt gäller attden kommunala socialnämnden har möjlighet att klaga hos kammarrätt och regeringsrättenöver ett motsvarande beslut av . Samma besvärsordning gällersom framgått om myndigheterna i fråga båda är kommunala. Har beslutet omsekretess fattats av allmän domstol sker som nämnts besvärsprövningen hoshovrätt och därefter högsta domstolen. När det gäller rent statliga myndigheterskall som sagts tvisten avgöras av regeringen. Mot beslut av ,regeringen, högsta domstolen eller regeringsrätten får inte talan föras. Vadgäller och dess myndigheter skall erinras om att enligt 2 § iriksdagens besvärsstadga (RES 1970; 03) talan får föras genom besvär hosregeringsrätten i fråga om beslut av följande riksdagsmyndigheter om avslag påbegäran av enskild att få ut eller ta del av hemlig handling, nämligen förvaltningsstyrelseneller förvaltningskontoret, riksbanks- eller riksgäldsfullmäktige, riksdagensrevisorer och svenska delegation. Bestämmelserna gäller alltsåinte justitieombudsmännen, utskott eller kammarkansliet. Mot beslutav dessa organ kan alltså inte talan föras. Dennu aktuella propositionen innehåller inte något förslag till ändrad ordning inu angett avseende. I 11 kap. förslaget till ny sekretesslag lämnas somtidigare nämnts vissa allmänna bestämmelser om sekretess hos regeringen,samt ombudsmän och justitiekanslern. Härav framgår bl. (11 kap. 3 §) att den befogenhet som enligt sekretesslagen tillkommerregeringen att för särskilt fall förordna om undantag frän sekre- KU1979/80:37 40 tess skall beträffande uppgift hos ellermyndighet under denna, i stället tillkomma eller det riksdagsutskottsom bereder ärenden som rör myndigheterna. kan alltså gedispens i sekretessfrågor vad avser , ochriksdagens revisorer. Motsvarande befogenhet tillkommer konstitutionsutkottetvad gäller övriga myndigheter under . Som framgått under specialmotiveringen till I i kap. harutskottet inte funnit anledning till erinran mot vad som föreslagits på dennapunkt. Det bör i klarhetens intresse tilläggas att det här inte är fråga om enbesvärsprövning utan en dispensgivning som lagts på utskotten. Propositionens förslag vad gäller besvärsordningen isekretessärenden aktualiserar vissa överväganden beträffande de myndigheter somlyder under . Denna fråga härefter remiss från utskottet behandlats avriksdagens besvärsnämnd. Som framgår av nämndens yttrande, som i sin helhetbifogas detta betänkande (bil. 5), föreläs ingen ändring i nu gällande ordningför prövning av besvär av enskild mot beslut av myndighet under riksdagen.Beträffande förhållandet riksdagsmyndigheter emellan och till statligamyndigheter utanför föresläs att besvärsnämnd pämotsvarande sätt som angetts beträffande regeringen skall blibesvärsmyndighet i fråga om beslut som meddelats av myndighet under riksdagenmed undantag för justitieombudsmännen där ingen ändring föreslås. Det börtilläggas att om myndighet under riksdageri vänder sig till myndighet utanförriksdagen med begäran att utfå sekretessbelagd handling och förvägras dettagäller de regler för vilka inledningsvis redogjorts -dvs. i förekommande falldomstolsprövning eller prövning av regeringen. Slutligen bör framhållas att av11 kap. 3 § följer, att en sekretessbelagd uppgift som besvärsnämnden erhållerfrän annan myndighet är underkastad sekretess även hos nämnden. Utskottet, som inte funnit anledning till erinran motbesvärsnämndens förslag, lägger i bil. 2 fram förslag till ändring avbesvärsstadgan på denna punkt. Beträffande innehållet i dettakapitel, som utskottet ingående uppehållit sig vid i den allmänna motiveringen(s. 14 ff), föranleder propositionens förslag endast vissa ändringar av teknisknatur. Undantag från meddelarfriheten bör beträffande sjuk- ochsocialvårdssekretessen endast omfatta 7 kap. 1, 4 och 6 §8 och inte somföreslås i propositionen 7 kap. 1-6 §§. Detta innebär ingen saklig ändring av propositionensförslag, eftersom de övriga stadgandena, 2, 3 och 5 §§, måste anses saknabetydelse i fråga om meddelarfriheten. Vidare måste punkterna 7 och 8 ändrasmed hänsyn till senare gjorda lagändringar. Utskottet lägger i bil. 1 fram förslag till de ändringar ipropositionens lagtext som det anförda föranleder till. KU1979/80:37 41 Utskottet ansluter sig tillpropositionens förslag att den nya sekretesslagen bör träda i kraft den 1 januari1981. Utskottet har heller ingen erinran mot övergångsbestämmelserna i övrigt. Förslag till ändring i (RB) Utskottet vill beträffande deföreslagna ändringarna beträffande förhandlingssekretessen allmänt framhålla,att förslaget inte är avsett att medföra några ändringar av betydelse iförhållande till gällande rätt angående allmän domstols rätt att hållaförhandling inom stängda dörrar. 1 § I första stycket i 5 kap. 1 §RB föreslås bl. a. att förhandlingar skall kunna ske inom stängda dörrar näruppgift skall förebringas som är hänförlig till vissa angivna stadganden isekretesslagen. Däribland uppräknas 8 kap. 16 §, dvs. uppgift i ärende omsjöförklaring och liknande undersökningar. Möjligheten att förordna om stängdadörrar i sådana mål regleras emellertid i sjölagen. 8 kap. 16 § bör därför utgåut ur uppräkningen i 5 kap. 1 §. I lägger utskottet fram förslag tillden ändring i propositionens lagförslag som följer av det sagda. 1. beträffande yrkandet om avslagpå propositionen 1979/80:2 med förslag till ny sekretesslag m.m. och nytt förslag avslårmotionen 1979/80:99, 2. beträffandesekretessen mellan myndigheter a) med anledningav propositionen antar den lydelse av 1 kap. 3 § sekretesslagen som anges somutskottet förslag i bilaga 1, b) förklararmotionen /80:95 besvarad med vad utskottet anfört angående informationsbytem. m. mellan myndigheter i vad avser bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten, c) avslår motionen1978/79; 1696, medanledning av propositionen antar den lydelse av 2 kap. 2§ sekretesslagen somanges som utskottets förslag i bilaga 1, 4. beträffande sekretessen medhänsyn främst till intresset av att förebygga och beivra brott medanledning av propositionen antar den lydelse av 5 kap. 1 § sekretesslagen somanges som utskottets förslag i bilaga 1, 5. beträffande hälso- ochsjukvårdssekretessens giltighet gent emot den behandlingsbehövande själv med bifalltill propositonen och med avslag på motionen 1979/ 80: 98 antar den lydelse av7 kap. 3 § sekretesslagen som föreslagits i propositionen. KU1979/80:37 42 6. beträffande sekretessen iärenden angående inskrivning av värnpliktig m. m. med bifalltill propositionen och med avslag på motionen 1979/ 80:96 antar den lydelse av7 kap. 12 § sekretesslagen som föreslagits i propositionen, 7. beträffande sekretessen iärenden angående svenskt medbor garskap medanledning av propositionen antar den lydelse av 7 kap. 14 § sekretesslagen somanges som utskottets förslag i bilaga 1, 8. beträffande sekretessen förfrågor med anknytning till arbets miljön med bifalltill propositionen antar den lydelse av 8 kap. 2 och 4§§ sekretesslagen somföreslagits i propositionen, 9. beträffandesekretessen för läkemedel med bifalltill propositionen och med avslag på motionen 1978/ 79: 1682 antar den lydelseav 8 kap. 6§ sekretesslagen som föreslagits i propositionen, 10. beträffandesekretessen för uppdrag som myndighet åtagit sig för enskilds räkning medanledning av propositionen antar den lydelse av 8 kap. 9§ sekretesslagen somanges som utskottets förslag i bilaga, 1, 11. beträffandesekretessen i skatteärenden med bifalltill propositionen och med avslag på motionen 1979/ 80: 1056 i vad gälleryrkandet om införande av ett skaderekvisit antar den lydelse av 9 kap. I §sekretesslagen som föreslagits i propositionen, 12. beträffandepost- och telesekretessen medanledning av propositionen antar den lydelse av 9 kap. 8 § sekretesslagen somanges som utskottets förslag i bilaga 1, 13. beträffandesekretessen hos medanledning av propositionen antar den lydelse av 11 kap. 2 S sekretesslagen somanges som utskottets förslag i bilaga 1, 14. beträffande visstundantag för sekretessen på hälso- och sjuk vårds- samt socialvårdsområdena medanledning av propositionen antar den lydelse av 14 kap. 2 § sekretesslagen somanges som utskottets förslag i bilaga 1, 15. beträffandeförhållandet mellan tystnadsplikt och meddelarfri het a) med anledningav propositionen och motionerna 1979/80:97 och 1056 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört angående inriktningen avyttrandefrihetsutredningens (Ju 1977: 10) arbete, b) avslår motionen1979/80; 97, c) avslår motionen1979/80: 1056, KU1979/80:37 43 båda i vad de inte behandlats i det föregående, d) medanledning av propositionen antar den lydelse av 16 kap. 1 § p. 3, 7 och 8sekretesslagen som anges som utskottets förslag i bilaga 1, medanledning av propositionen antar den lydelse av 5 kap. 1 § somanges som utskottets förslag i bilaga I, medanledning av propositonen antar den lydelse av 36 kap. 5 § somföreslagits under beteckningen utskottets förslag i bilaga 1, 18. beträffande skyldighetatt i rättegång tillhandahålla allmän handling medanledning av propositionen som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om utredning av frågan samt förklarar motionen 1979/80:765besvarad med vad utskottet anfört, 19. beträffandepropositionen i övrigt med bifalltill propositionen antar de i propositionen framlagda förslagen tillsekretesslag samt till lag om ändring i , ,förvaltningslagen (1971:290) och förvaltningsprocesslagen (1971: 291), 20. beträffandeoffentlighetsprincipens tillämplighet i visst hänse ende avslår motionen1978/79:406, 21. beträffandebesvärsstadgan för och dess verk antar i bilaga 2 intaget förslag till lag om ändring i besvärsstad gan (TFS 1970: 3) för och dess verk. Närvarande: (), (),(), (), (), (),(), (), i (m),(), (), (), KerstinNilsson (s), () och (). 1. beträffande sekretessen för frågor med anknytning tillarbetsmiljön av , , , , , och (alla s) vilkaanser KU1979/80:37 44 dels att den del av utskottetsyttrande på s. 31 som börjar "Mot bakgrund" och slutar"enskilda arbetsmiljöärendet" bort ha följande lydelse: Som framgår av det föregående möjliggör lagförslaget insynför representanter för arbetstagarorganisationer och skyddsombud i produktkontrollnämndensregister för hälso- och miljöfarliga varor när det gäller ett särskilt ärendemed anknytning till arbetsmiljölagstiftningen. Detta är enligt utskottetsmening värdefullt. Det finns emellertid ett mera vidsträckt insynsintresse närdet gäller frågor som berör arbetsmiljön. Ett viktigt syfte medproduktregistret är att det skall ge skyddsombud, arbetstagarorganisationeroch forskare bättre underlag i deras verksamhet med att kartlägga och undanröjade risker som arbetsmiljön kan innebära för dem som vistas där. Detta angelägnaarbete kräver enligt utskottets mening att nämnda kategorier ges möjlighet bredare insyn i registret. Det är tillfredsställande att frågan har blivit föremålför utredning. I avvaktan härpå anser utskottet emellertid att sekretessen börmildras i förhållande till propositionens förslag. Detta kan ske genom attskaderekvisitet utformas annorlunda än i propositionen. Utskottet föreslårsåledes att för sekretess i ärenden angående arbetsmiljön i 8 kap. 2 § skallkrävas, att det är uppenbart att den enskilde lider avsevärd skada om uppgiftenröjs. Vidare bör sekretessen för uppgifter i produktregistret regleras direkt isekretesslagen och inte sammanföras med andra uppgifter för vilka enligt 8 kap.6 § bemyndigande lämnas till regeringen att föreskriva om sekretess. Omsekretessen för uppgifter i produktregistret i stället tas upp i sammabestämmelse som sekretessen för kartellregister, dvs. i 8 kap. 4 §, uppnår man,att sekretessen endast kommer att gälla under förutsättning att den somuppgiften rör lider avsevärd skada om uppgiften röjs. dels att utskottets hemställan i mom. 8 bort ha följandelydelse: 8.beträffande sekretessen för frågor med anknytning till arbetsmiljön medanledning av propositionen antar följande lydelse' av a) 8 kap. 2 § förslagettill sekretesslag: Sekretess gäller i ärende om arbetsskadeförsäkring och omarbetstillstånd för utlänning jör uppgift om enskilds affärs- ellerdriftförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiftenröjs. I ärende enligt lagstiftning om arbetsmiljön och om reglering av arbetstidgäller sekretess för motsvarande uppgifter om det är uppenbart att den enskildelider avsevärd skada om uppgiften röjs.