bet · G301JuU21 · 1979-12-31 00:00:00 — med anledning av motion om slopande av den militärabestraffningsrätten I moiionen 1979/80:447 av LarsWerner m, fl. (vpk) yrkas att hos regeringen hemställer om förslag omatl den särskilda militära bestraffningsrätten avskaffas. Motionärerna uttalar att värnpliktslagen är viktig i såmåtto att alla män har plikt och rätt att delta i försvaret. Emellertid fårlagstiftningen enligt motionärerna inte innebära att alla svenska värnpliktigaunder alla förhållanden kritiklöst skall utföra order uppifrån. I motionenanförs vidare bl. a. att de värnpliktiga kräver demokratiska rättigheter ochstopp för militärernas möjligheter till trakasserier, bestraffningar och hot omstraff mot värnpliktiga som går till aktion för bättre villkor. Gällande bestämmelser m, m. finns i ensärskild straff- och processlagstiftning för del militära försvaret.Straffrättsliga bestämmelser finns intagna i och i lagen (1973:18)om disciplinstraff för krigsmän. Processrältsliga bestämmelser och regler omverkställighet av disciplinstraff finns i militära rättegångslagen (1948:472)och i kungörelsen (1948:691) angående den militära rättsvården. De särskilda straffbestämmelserna i finns i21 kap., som behandlar brott av krigsmän. Dessa är lydnadsbrotl, myteri,ohörsamhet mot vakt, missbruk av förmanskap, obehörig befälsutövning, våldeller hot mot krigsman, missfirmelse mot krigsman, oskickligt beteende,uppvigling av krigsmän, undanhållande, rymning, övergivande av post, onykterheti tjänsten, förargelseväckande beteende och riänstefel. I 22 kap. , som innehåller de s. k.krigsartiklarna, finns ansvarsbestämmelser som med något undantag ärtillämpliga endast under krig eller beredskapstillstånd. De flestabestämmelserna avser krigsmän. Vid sidan av de övriga påföljder som kan ådömas enligt brottsbalkenfinns disciplinstraff för krigsmän som en särskild påföljd. Disciplinstraffenär enligt 32 kap. 6 § fritidsstraff och disciplinbot. I ställetför disciplinstraff kan enligt 17 § lagen omdisciplinstraff för krigsmän förmindre förseelser användas tillrättavisning, dvs. varning, extratjänst,utegångsför-bud och landgångsförbud. För denprocessuella handläggningen av de militära brottmålen gäller i I 1979/80. JuU1979/80:21 2 flera hänseenden en särreglering. Militära brottmålhandläggs vid allmän domstol eller som disciplinmål. I disciplinmål är detbefattningshavare vid försvarsmakten som prövar frågan om straff för brottet.Bestraffningsrätt i disciplinmål och rätt att ålägga tillrättavisning ärtillerkänd bl. a. chef för regemente eller motsvarande förband.Tillrättavisning kan också åläggas av lägre militära chefer. Särskildabestämmelser gäller om rätlen att använda tvångsmedel såsom tagande i förvaroch förvarsarrest. För att biträda bestraffningsberättigade chefer vidhandläggningen av disciplinmål finns auditörer. Militärstrafflagstiftningen reformerades genomgripandeåren 1948 och 1972. Bakom reformerna låg tanken att lagstiftningen på områdetinte bör avvika från vad som gäller på andra områden i vidare mån än som ärnödvändigt för att säkerställa försvarsmaktens effektivitet. I samband med 1975års omläggning av ansvaret för offentliga funktionärer gjordes mindre ändringari del militära ansvarssystemet. Härigenom skedde en ytterligare anpassning avförhållandena inom den militära verksamheten till dem som råder inom den civilasektorn av samhällslivet. Enligt regeringens beslut i mars1977 har chefen för tillkallat en kommitté med uppdragatt se över del militära ansvarssystemet m. m. (, Ju1977:09. Dir. 1977:36). Enligt kommitténs direktiv skall översynen avse hela densärskilda straff-och processordning som gäller för försvarsmaktens personal. Enutgångspunkt för reformarbetet skall vara att söka nå fram till en ytterligareanpassning av det militära ansvarssystemet till det regelsystem som gäller inomsamhället i övrigt. Vidare bör enligt direktiven samma ansvarsregler i möjligmån gälla för all anställd personal inom försvarsmakten, både militär ochcivil. Kommittén skall också behandla andra frågor inom den militärarättsvården. I motionen yrkas att hosregeringen begär förslag om avskaffande av den särskilda militärabestraffningsrätten. Chefen för har enligt regeringensbemyndigande tillkallat en kommitté, militäransvarskommittén, som har iuppdrag att se över det militära ansvarssystemet m.m. Enligt direktiven gälleröversynen hela den särskilda straff- och processordningen för försvarsmaktenspersonal. En utgångspunkt för reformarbetet skall vara att söka anpassa detmilitära ansvarssystemet till det regelsystem som gäller för samhället iövrigt. Med hänsyn till det reformarbete som sålunda pågår saknas enligt JuU1979/80:21 3 utskottets mening anledning till någon riksdagensåtgärd till följd av motionen. attriksdagen avslår motionen 1979/80:447. Närvarande: ()*, (), ÅkePolstam (c), (), i (fp), ()*, (), ()*, ()*, (), (), () och (). *Ej närvarande vid betänkandets justering.