bet · G301UU20 · 1979-12-31 00:00:00 — 8. att medelsramen för biståndtill utöver regeringens förslag höjs med 35 milj. kr. till 400 milj.kr. för /81, delsmotion 1979/80: 1622 av (), vari hemställs att uttalaratt svenskt stöd inte skall utgå till det indiska familjeplaneringsprojektet, dels modon 1979/80: 1625 av m. (vpk), delyrkandena 3 e)g), nämligen 3. attriksdagen uttalar och hos regeringen hemställer om förslag som leder till att de biståndspolitiska målen skall styra användningen av hela biståndsanslaget, vilket innebär e) attbiståndet till , , , och bibehålls på oförändrad nivå, f) attbiståndet dll höjs till 100 milj. kr., till till 450 milj. kr., dll till 75 milj. kr., till till 70 milj. g) attbiståndet till skall återupptas och för /81 uppgå dll 70 milj. kr. UU 1979/80: 20 53 Imotion 1133 föreslås att medelsramen för utöver regeringens förslagskall höjas med 40 milj. kr. till 120 milj. kr. för /81. Ivpk-motion 1625 föreslås att medelsramen för höjs med 20 milj. kr. till100 milj. kr. för /81. SåvälSIDA som regeringen har för nästa budgetår föreslagit en medelsram för Angolapå 80 milj. kr., dvs. 10 milj. kr. mer än under innevarande budgetår. Angolablev programland för svenskt bistånd . hör till de storabidragsgivarna till . Inte av biståndet frånDAC-länderna kommer från . Underbudgetåren 1977/78 och 1978/79 utnyttjades totalt 100 milj. kr. drygt 90procent av tillgängliga medel för importstöd. Huvuddelen av inköpen harskett i . Innevarande budgetår används 46 milj. kr. Avresterande medel utgår 20 milj. kr. för insatser inom fiske- ochhälsovårdssektorerna. I det utvecklingsskede som f. n. befinner sigtycks landet inte i första hand ha behov av ett ökat betalningsbalansstöd.Bristen på tekniskt utbildad personal och administrativ erfarenhet utgör istället de främsta hindren i utvecklingsprocessen. Utskottettillstyrker propositionens förslag om landram för , som är identiskt medvad SIDA föreslagit. Katastrofmedel torde också kunna tas i anspråk föreventuella extra insatser i form av livsmedelsbistånd eller flyktingstöd. Utskottetavstyrker mot denna bakgrund yrkande 5 i motion 1133 liksom delyrkande 3 f) ivpk-motion 1625, det sistnämnda såvitt gäller höjning av landramen för . Imodon 1622 hemställs att uttalar att svenskt stöd inte skall utgåtill det indiska familjeplaneringsprojektet. Imodonen hänvisas till den indiska regeringens avsikt att genomföra ett programmed steriliseringar av både kvinnor och män i syfte att hejda den snabbabefolkningstillväxten. har mottagit en begäran att bidra med 100 milj.kr. för att finansiera projektet. Enligt modonen utgör ingreppen i prakdken etttvång som huvudsakligen skulle drabba de fattiga och värnlösa och måste ansesstrida mot överenskommelsen om de mänskliga rättigheterna. Utskottetvill för sin del erinra om att frågan om svenskt deltagande i detta projekt ärunder beredning av SIDA. Något beslut har således ännu inte fattats. Det nuaktuella projektet behandlades i ett interpellationssvar av utrikesministerOla . UU 1979/80: 20 54 visadestill att den indiska framställningen bl. a. gäller uppförande av cirka 2 000hälsostationer, drygt 100 primärhälsocentraler, mindre operationssalar för 60primärhälsocentraler och cirka 50 utbildningsenheter. Målsättningarna är,enligt förslaget, att sänka barnadödligheten, förbättra barnens och mödrarnashälsotillstånd och att sänka födelsetalen. I interpellationssvaret heter detfortsättningsvis: Om skall kunna delta ifamiljeplaneringsprojekt, där sterilisering ingår som en av flera metoder,måste bestämda garantier finnas för att de som genomgår dessa operatroner gördet helt frivilligt. Detta gäller naturligtvis inte minst sterilisering avkvinnor. Varje tvekan om frivilligheten i medverkan måste vara undanröjd. Dehygieniska kraven måste vara uppfyllda och rättvisande information lämnas omolika metoders konsekvenser. Enförutsättning för svenskt bistånd till familjeplaneringsprogram, som innefattarsterilisering av kvinnor, är således alt sådana steriliseringar är resultatetav kvinnors självständiga och fria val och därmed utesluter såväl direkta somindirekta påtryckningar. Denna förutsättning står givetvis klar förbiståndsmyndigheten, SIDA, och ställer stora krav på den både när det gälleratt pröva svensk medverkan i projekt där sterilisering av kvinnor ingår och närdet gäller att fortlöpande följa sådana projekt. Detfrämsta motivet för svenskt bistånd till familjeplanering är att förbättrakvinnornas och barnens situation. En sådan förbättring kan självfallet inte nåsenbart genom upplysning om och tillgång till famil-jeplaneringsservice. Därförär det viktigt att familjeplaneringen inte är en isolerad företeelse utan ingårsom ett led i mera allmänna åtgärder för att förbättra människors socialavillkor. Svensktbistånd till familjeplanering är ett viktigt medel för att bidra till kvinnansfrigörelse. Att detta är oförenligt med alla former av tvång, öppna såväl somdolda, är uppenbart. Utskottet delar de ståndpunkter och förutsättningarför ett eventuellt svenskt deltagande i projektet som utrikesministern anfört. Utskottetkonstaterar att familjeplanering numera är en erkänd mänsklig rättighet. Stödtill familjeplanering utgör ett viktigt inslag i det svenska biståndet. Svensktekonomiskt stöd till en politik som innebär tvångsvisa steriliseringar avkvinnor eller män framstår som oförenligt med svensk biståndspolitik. Mot bakgrund av vad somovan anförts avstyrks motion 1622. Imotion 1133 föreslås att medelsramen för bistånd till utöverregeringens förslag höjs med 5 milj. kr. till 35 milj. kr. för budgetåret1980/81. Regeringenföreslår i budgetpropositionen en landram på 30 milj. kr., vilket innebär en ökningmed 7 milj. kr. över anslaget för innevarande budgetår. SIDA hade föreslagit 35milj. Svenskt bistånd har utgåttdll /77. UU1979/80: 20 55 Det regleras av tvååriga samarbetsavtal. Cirka 90 procentav de medel som ställer dll Kap Verdes förfogande utnyttjas för import.Majs, byggnadsmateriel, fordon samt fiske- och jordbruksutrustning är viktigakomponenter i det svenska importstödet. Kap Verdes utvecklingsansträngningar hämmas av svår torka.Landet klarar sin basförsörjnrng endast tack vare ett relativt omfattandekatastrofbistånd. hör härvidlag till de stora bidragsgivarna. /79 utgick sammanlagt 6 milj. kr. som extra bistånd ur katastrofreserven.Därutöver fattade SIDA beslut om katastrofsändningar av mjölkpulver ochproteinberikat vetemjöl till ett sammanlagt värde av 2 milj. kr. Vid sidan av det reguljära biståndet bedriver Rädda barneni samarbete med SIDA ett mödra- och barnavårdsprojekt i KapVerde. Projektet avses löpa och är beräknat till cirka 11,4 milj.kr., varav merparten finansieras med SIDA-medel. Utskottet har anledning anta att regeringen även ifortsättningen är beredd alt vid behov lämna extra bistånd ikatastrofsituationer. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning attförorda en höjning av Kap Verdes landram utöver regeringens förslag ochavstyrker diirför del nu aktuella yrkandet 6 i motion 1133. Medelsramen för Sri Länka uppgår innevarande budgetår till90 milj. kr. För /81 föreslår regeringen en ram på 100 milj. kr. Sri Länkas regering avsätter betydande resurser tillutbyggnaden av ett kraftverks- och konstbevattningsprojekt, det s. k. . Fem länder har hitdlls åtagit sig att finansiera programmet.Ett delprojekt i detta program är kraftverksbygget i Kotmale. Lanke-siskaregeringen har begärt att få utnyttja det svenska importstödet för dettaprojekt, vilket godtagit. tecknades ettkontrakt mellan Skånska Cementgjuteriet och Sri Länka om uppförande av enkraftstation med tillhörande damm och tunnlar m. m. Som framgår av propositionen används huvuddelen av detsvenska biståndet till Sri Länka för ett omfattande kraftverks- ochbevattnings-projekt. har cirka 130 milj. kr. av det svenskaimportstödet utnyttjats för ändamålet. De sammanlagda kostnaderna förprojektet beräknades ursprungligen till 650 milj. kr. Aktuella beräkningarvisar att kostnaderna kan bedömas stiga till cirka 1 000 milj. kr. I dessabelopp ingår inte de slutliga elektriska och mekaniska installationerna. Importstöd innebär att utländsk valuta ställs tillmottagarlandets förfogande för import av varor avsedda för utvecklingsändamål.Även tjänster kan ingå. Importstöd skiljer sig från annat bistånd genom att detinte av givaren är destinerat till något överenskommet projekt eller motsvarandeutan disponeras relativt fritt av mottagarlandet. UU 1979/80: 20 56 attimportstöd till ett land ej bör ges något annat övergripande syfte än attallmänt stödja landets utvecklingspolitik. Avtalom importstöd mellan och mottagarlandet skall ange endast att medlenavsätts för utvecklingsändamål. De närmare iinda-rnålen skall således inteavtalas och varulistor finns ej med i avtalen. SIDA deltar inte i beslutet omsludig mottagare av varorna och tjänsterna inom importstödet. Medden uppläggning importstödet har är det följakdigen ofrånkomligt att detkonkreta utnyttjandet av medlen inte i samma utsträckning som annars kanbedömas efter de biståndspolitiska målen. SIDAoch regeringen har i enlighet med reglerna för importstödets användning integjort någon bedömning av förenlighet med principerna fördet svenska biståndet. Utskottet konstaterar detta. a. av de aktuella kostnadsberäkningar som ovan citerats kanfortsatta åtaganden i komma att medföra långsiktiga och storafinansiella bindningar för svensk del. Utskottet utgår från att om nya sädanaåtaganden blir aktuella, regeringen kommer att ge en redovisning av dessa förriksdagen för att möjliggöra den prövning av långvariga och omfattande svenskabiståndsengagemang som förutsatts i de principer som uttalats bl. a. i prop.1977/78: 135 och i utskottets betänkande UU 1978/79: 1 med anledning därav. Imotion 1133, yrkande 7, föreslås att utöver den av regeringenföreslagna medelsramen erhåller ett extra bistånd ur katastrofbiståndsanslagetpå 40 milj. kr. Motionärerna anför som stöd för förslaget den akuta ekonomiskakris genomgår, vilket motiverar en extra svensk insats. Landramenför under /81 föreslås i överensstämmelse med SIDA:sförslag uppgå till 380 milj. kr. en höjning med 35 milj. kr. över innevarandebudgetårs nivå vilket gör dll den största mottagaren av svensktbilateralt bistånd. är en av största biståndsgivare. Detsvenska biståndet svarar ensamt för av landetsutvecklingsbudget. Denekonomiska situationen i är utan tvivel mycket bekymmersam. bedömning är de ekonomiska svårigheterna ucrvis av en strukturelloch djupgående natur, som inte kan avhjälpas enbart genom höjningar avbiståndsbelopp. Inom pågår nu överväganden om krediter anpassadetill särskilda behov. Krisenär emellertid även av akut natur, något som föranledde regeringen alt i börjanav innevarande budgetår ge ett extra bistånd på 25 milj. kr. förinköp av råvaror och reservdelar samt för katastrofhjälp efter omfattandeöversvämningar. UU 1979/80: 20 57 Utskottet utgår från att regeringen är beredd attäven i fortsättningen överväga särskilda bidrag till utöver landramenom situationen skulle motivera det. Utskottetanser att det mot bakgrund av ovan redovisade förhållanden inte är påkallat attnu besluta om ett extra bidrag utöver den av regeringen föreslagnamedelsramen. Utskottet avstyrker således yrkande 7 i motion 1133. Imotion 1133 föreslås att medelsramen för bistånd till utöverregeringens förslag höjs med 35 milj. kr. till 400 milj. kr. för budgetåret1980/81. I vpk-motion 1625 föreslås att medelsramen för höjs med 85milj. dll 450 milj. kr. Regeringenhar för nästa budgetår föreslagit en medelsram för på 365 milj. kr.Detta innebär en sänkning med 35 milj. kr. i förhållande till SIDA:s förslag. Underinnevarande budgetår ställs 400 milj. kr. Härtill kommer eningående reservation på ca 235 milj. kr. Utskottet noterar attinvesteringskostnaderna för det så kapitalkrävande Bai ,bl. a. sammanhängande med förseningar och kraftigt ökad inflationstakt, nusjunker och anser att det därför är rimligt att minska landramen tillföreslagna 365 milj. kr. Propositionensförslag till medelsram för /81 tillstyrks således. Störredelen av det svenska biståndet fortsätter att gå till de tre stora projekten,nämligen massa- och pappersindustrin i Bai , barnsjukhuset i ochallmänsjukhuset i . Enligt propositionen väntas de två sjukhusen ståklara och kunna tas i bruk . Detsamma gäller vissa delar av BaiBang-anläggningen. Den första pappersmaskinen beräknas tas i bruk under vårenoch den andra . /79 har 22 milj. kr. använts för katastrofhjälp direkt eller viaenskilda organisationer med anledning av det svåra försörjningsläget iVietnam. Katastrofmedel torde också kunna tas i anspråk för eventuella extrainsatser under /81. Vietnamhar begärt att skall fortsätta att stödja de tre projekten även sedande har tagils i bruk. I fjolårets budgetpropiosition (1978/ 79: 100, bil. 6)anfördes att sådant stöd var motiverat. Utskottet anslöt sig till dennauppfattning och uttalade att borde varaberett att lämna stöd i driftskedet. Utskottet utgick ifrån att resultaten avanalyser, studier och förhandlingar skulle framläggas i åretsbudgetproposition så att skulle få tillfälle att närmare pröva dentänkta omfattningen i såväl tids- som beloppshänseende av det svenskauppföljningsengagemanget i Bai . UU1979/80: 20 58 I budgetpropositionen lämnasföljande redogörelse för det planerade driftstödet. Överenskommelse har träffats medVietnam om stöd till driften av de två sjukhusen. Stödet kommer att omfattarådgivning och leveranser av reservdelar och förbrukningsmateriel. Avtaletomfattar med en totalram på 50 milj. kr. Konsultationer har ägt rum med om riktlinjer förett avtal om färdigställande och drift av pappers-och massafabriken i . Enighet har preliminärt nåtts om dessa riktlinjer.Återstående investeringsåtaganden per bör kunna läggas in i ettnytt treårigt avtal. Stöd till driften bör kunna omfatta teknisk rådgivningoch leveranser av reservdelar till en högsta kostnad av 145 milj. kr. Därutöver bör ur landramarna kunna avsättas högst 255 milj. kr. i etttreårigt importstödsavtal för inköp av pappersmassa och andra råvaror till BaiBång. Ett separat avtal bör dessutom kunna träffas mellan vederbörandevietnamesisk myndighet och ett svenskt projektledningsföretag omprojektledning. Det nya avtalet skulle kunna ersätta överenskommelsen om BaiBång från . Ett kontrakt har , enligt vadutskottet inhämtat, tecknats mellan ett svenskt projektledningsföretag ochVietnam rörande driften av pappersbruket. Kontraktet löper ochförutsätter att ett avtal mellan de svenska och vietnamesiska regeringarna omett treårigt driftstöd senare ingås. Regeringen har för avsikt att senare i vårinleda förhandlingar med om ett sådant avtal, under fönrtsättning attriksdagen lämnar sitt bemyndigande härtill. Utskottet har ingen erinran mot att regeringen inlederförhandlingar syftande till ett treårigt avtal rörande drift- och importstödinom den totalram på 400 milj. kr., som anges i propositionen. Utskottet seremellertid inte skäl att nu slå fast den exakta fördelningen av denna rammellan Importstöd och driftstöd. Det första årets drift- och importstöd kommer,tillsammans med övriga svenska biståndsåtaganden i , att täckas av deningående reservationen på 126 milj. kr. och den nu tillstyrkta landramen på 365milj. Ett visst utrymme kommer därtill att finnas för nya ellerkompletterande projekt. Utskottet avstyrker med hänvisning till vad som ovananförts yrkande 8 i motion 1133 liksom delyrkande 3 f) i vpk-motion 1625. I vpk-motion 1625 föreslås i delyrkande 3 e) att biståndetdll , , , och bibehålls på oförändrad nivåoch i delyrkande 3 f) alt biståndet för höjs till 100 milj. kr., förVietnam till 450 milj. kr., för till 75 milj. kr. och för Guinea-Bissautill 70 milj. kr. Detta innebär ökningar i förhållande till regeringensförslag med respektive 20, 85, 25 och 15 milj. kr., dvs. sammanlagt med 145milj. UU 1979/80: 20 59 Utskottet har ovan behandlat yrkandena omförändring av regeringens förslag beträffande landramar för och Vietnamunder nästa budgetår och därvid tillstyrkt propositionens förslag. Utskottetansluter sig till propositionens förslag även vad beträffar landramar /81 för de övriga länder som nämns i nu förevarande yrkanden. Utskottetavstyrker därför de nu aktuella delyrkandena 3 e) och 3 f) i vpk-motion 1625. Ivpk-motion 231 föreslås att tas upp som mottagarland i detlångsiktiga svenska biståndet. Ivpk-motion 478 föreslås att beslutar anhålla att regeringen inlederett samarbete med PDRY (Demokratiska ) om bestämdautvecklingspropekt som kan anpassas till Yemens flerårsplaner. Ivpk-motion 479 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag attNicaragua tas upp som programland i den svenska biståndsverksamheten. Ivpk-motion 1625 föreslås att biståndet till skall återupptas och /81 uppgå till 70 milj. kr. Utskottet,som behandlar motionerna i ett sarrrmanhang, vill i första hand erinra om denav begärda översynen av det bilaterala biståndets fördelning ochinnehåll, som kommenterats på annan plats i detta betänkande. Utskottetframhöll där som sin uppfattning att i avvaktan på SIDA:s synpunkter ochregeringens förslag ingen förändring bör vidtas i kretsen avhuvudmottagarrdnder för svenskt bistånd. Tillförslagen i de enskilda motionerna vill utskottet härutöver foga följandekommentarer. Sverigehar inte diplomatiska förbindelser med och har följaktligen inteackrediterat något sändebud där. Däremot upprätthåller vi praktiska kontaktermed regeringen i . har genom olika kanalerlämnat betydande katastrof bidrag för att söka lindra nöden för den hårtsvältdrabbade befolkningen i och även verkat på diplomatisk väg föratt stödja olika internationella hjälpinsatser. I propositionen uttalas attbetydande resurser även under det kommande budgetåret bör ställas tillförfogande för humanitära insatser i och föreslås att behövligamedel tas i anspråk från anslagsposten Katastrofer m. m. Utskottet delar dennauppfattning. Beträffandesamarbete med Demokratiska konstaterar utskottet attliknande motionsyrkanden behandlats av utskottet såväl som 1979 (UU1977/78: 10; UU 1978/79:27). Utskottet fastslog då att inga förutsättningarförelåg för att uppta Demo- UU 1979/80: 20 60 kratiskafolkrepubliken som programland. Inga omständigheter har däreftertillkommit som föranleder utskottet att ändra denna inställning. Biståndettill behandlas på annan plats i detta betänkande. Beträffandeformerna för biståndssamarbetet med på litet finnerutskottet bl. a. med hänvisning till den pågående ovannämnda generellaöversynen att det är motiverat att något vänta och se tiden an för att vinnamera erfarenhet av samarbetet med detta land. En av de faktorer som bör vägasin vid senare eventuella överväganden om bör upptas som programlandi traditionell mening är att inte är något av de fattigare ländernai världen eller i . Detlångsiktiga utvecklingssamarbete som inleddes med avslutas i ochmed utgången av innevarande budgetår. Detta sker i enlighet med riksdagenstidigare beslut (UU 1975/76: 14, rskr 349; UU 1976/ 77: 17, rskr 248).Utskottet behandlar längre fram i betänkandet frågan om samarbete med påandra områden än långsiktigt utvecklingssamarbete. Medhänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet delyrkande 1 c) ivpk-motion 231, yrkande 2 i vpk-motion 478, yrkande 2 i vpk-motion 479 samtdelyrkande i ) i vpk-motion 1625. 4.4Vissa insatser i och Propositionen (s. 9399) I propositionen föresläs för /81 ettanslag om 80 milj. kr. för samarbete med och , fördelat på30 milj. kr. för humanitärt bistånd oförändrat från /80 samtpå nya anslag för med 30 milj. kr. och för Dominikanska republikenoch med 10 milj. kr. Sverigeshittillsvarande bistånd till och har haft en relativtringa omfattning. De enda programländerna i regionen har varit och Chile.Långsiktigt utvecklingssamarbete inleddes med och med år1972. 1973 avbröts bilaterala bistånd tillChile. Det kom att ersättas av humanitära insatser avseende såväl somandra länder i där mänskliga rättigheter kränks. Riksdagenuttalade att en successiv avveckling av biståndet till borde skemot bakgrund av det ekonomiska framåtskridandet i landet (rskr 1975/76: 349).En sådan avveckling har skett och det reguljära biståndet till upphör vidutgången av /80. Ansträngningar har gjorts för att fåtill stånd ett bredare samarbete med . Bredare samarbete har också inlettsmed och diskussioner därom har upptagits med Dominikanska republiken.Sverige gav /79 betydande bistånd till UU1979/80: 20 61 flyktingar från och har sedan Somozas falllämnat avsevärd hjälp till återuppbyggnaden av landet. utvecklingsstödtill och har därutöver avsett dels insatser via enskildaorganisationer för hälsovårds- och utbildningsprojekt, dels forskningssamarbete. Utbetalningarna för humanitärt bistånd uppgick /79 till 25,3 milj. kr. För innevarande budgetår har 30 milj.kr. För /81 beräknas samma belopp. För den händelsealt angelägna behov inte kan rymmas inom denna ram, beräknas därutöverkatastrofmedel kunna tas i anspråk för humanitära insatser i . Det svenska biståndet kanaliseras genom svenska ochinternationella organisationer till latinamerikanska institutioner ochorganisationer med verksamhet i respektive land. De viktigaste kanalerna ärLutherhjälpen, Frikyrkan hjälper. Röda korset, , och . I är det särskilt i , ochUruguay som situationen påkallar internadone! ]a humanitära åtgärder. ICentralamerika har politiska förföljelser ökat kraftigt under de senaste åreni och . har en befolkning på cirka 2,5 milj. invånaresom förutom lidanden under Somozaregimen, som störtades , och ettlångt krig också har utsatts för svära jordbävningar. Jordbruk är landetsfrämsta näring med kaffe och bomull som huvudsakliga grödor. Även socker odlasoch landet har en stor boskapsstam. Landets ekonomiska läge är besvärligt ochåteruppbyggnadsbehoven är stora. , som representerar flera politiskagrupperingar, har gjort hänvändelser till om bistånd. Även flerainternationella och enskilda svenska organisationer har inkommit med förslag ombistånd till . De största biståndsgivarna är IDB, Världsbanksgruppen,, , och . Till flyktingar från , som vistades igrannländerna och , och till utsatta grupper inne iNicaragua under Somozas regim, lämnade under /79 och1979/80 humanitärt bistånd om totalt cirka 11 milj. kr. Insatserna avsåg livsmedel,mediciner, fältsjukhus, ambulansutrustning, stöd till utbildning m. m. Efter Somozas fall anslog 25 miJj.kr. i katastrof-och åter-uppbyggnadsbiständ till stöd åt den nya regeringensansträngningar att reparera skadorna från kriget och lindra den värsta nöden ilandet. Medlen används främst för livsmedel, mediciner, sjukhusbyggen ochhälsovårdsutrustning. Därutöver har bidrag på cirka 1,4 milj. kr. lämnats tillLutherhjälpen och Röda korset för humanitära insatser samt 3 milj. kr. tillUNHCR för ett hjälpprogram avseende nicaraguaner som återvänder från exil. UU 1979/80: 20 62 Enligt propositionen är det angeläget med ettomfattande internationellt stöd till for att underlätta landetsåteruppbyggnad och dess politiska självständighet, dess strävanden motekonomiskt oberoende och dess utveckling i demokratisk riktning. Mot dennabakgrund föreslås att fortsätter att lämna bistånd till landetsåteruppbyggnad. För /81 beräknas 30 milj. kr. Detsvenska biståndets inriktning och utformning får diskuteras med dennicaraguanska regeringen. Enligt propositionen bedöms det kunna bli ettutvecklingssamarbete, som huvudsakligen får formen av importfinansiering tillstöd för landets återuppbyggnad. Därutöver förväntas en utveckling av ettsamarbete med även i andra former, t. ex. via och har redan inlett visst forskningssamarbete med . Karibienbrukar anses omfatta , , , , denöstkaribiska övärlden med ett flertal ministater samt och Surinam.Dessa länder befinner sig på i bl. a. BNP-termer räknat mycket olikautvecklingsnivå. Vissa länder har en BNP per invånare på över 2 000 dollarmedan andra har endast något per invånare. Många länder iregionen är för sina exportintäkter ensidigt beroende av ett fåtal obearbetaderåvaror från jordbruks- eller gruvsektorn.