bet · G301KU43 · 1979-12-31 00:00:00 — har så sent som 1975ställt sig bakom den ordning som gäller för valen till kommunfullmäktige.Den bättre garanti för proportionaliteten som därigenom tillskapats är ägnadatt ytterligare förstärka det representativa systemet i kommunerna. Med endastett vals erfarenhet anser utskottet det vara för tidigt att på nytt utredafrågorna om utjämningsmandat och sniåpartispärr vid konimunfullmäktigvalen, 1 samband med behandlingen avförslaget till ny konimunallag (prop. 1975/76:187) avstyrktekonstitutionsutskottet (KU 1976/77:25) ånyo ett motionsyrkande (vpk) somsyftade bl, a, till ett nytt valsystem i kommunerna. Utskottet hänvisade tilldet tidigare nämnda betänkandet och följde utskottets förslag (rskr1976/77:148), En motion med samma innehåll som motionen 1979/80:1042väcktes . Den behandlades av i samband medpropositionen 1978/79:48 om ändring i vallagen, 1 sitt betänkande, somgodkändes av , anförde (KU 1978/79:15) attmotionsyrkandet hade beröringspunkter med personvals- och valkretsutredningensarbete. Enligt utskottet borde resultatet av remissbehandlingen av personvalsutredningensförslag och frågans beredning inom avvaktas, innan ytterligare utredningar inom samma område företas. KU 1979/80:43 U Beträffande frågan om utjämningsmandat vid val tillkoniniunfullniäktige hänvisade utskottet till att nuvarande ordning tillkommitsom ett led i en överenskommelse mellan de fyra största partierna ochatt reglerna då bedömdes fylla högt ställda krav på proportionalitet. Frågan återkom 1979 genom motionerna 1978/79:1084 (fp) och1978/ 79:1104 (m). Motionerna behandlades av under våren 1979gemensamt med propositionen 1978/79:171 om ändring i vallagen (1972:620) m. m.1 sitt av godkända betänkande anförde (KU.1978/79:31) följande; I motionerna 1978/79:1084 avMargareta () och () och 1978/79:1104 av Per-OlofStrindberg m.fl. (m) behandlas frågan om införande av samma valsystem vidkonimunfullmäktigvalen som det som tillämpas vid riksdags- och landstingsvalen.I motion 1978/79:1084 yrkas att vallagskommitté skall behandla fråganom ett system med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat vid val tillkommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner. Yrkandet i motionen 1978/79:1104går ut på att hos regeringen begär en sådan lagändring attvalsystemet för val till kommunfullmäktige görs likvärdigt med det somtillämpas vid landstingsvalen. Utskottet får hänvisa till att den ordning som gällerför valen av kommunfullmäktige har tillkommit som ett led i en överenskommelsemellan de fyra största partierna . Reglerna bedömdes då fylla högtställda krav på proportionalitet. Utskottet avstyrkte med hänvisning till dettavid 1976/och så sent som motionsyrkanden med sammainnebörd som de nu aktuella yrkandena. Inte heller har utskottet funnitanledning till ett annat ställningstagande. Utskottet avstyrker sålundamotionsyrkandena. I ett särskilt yttrande anfördeAnders () och () följande: Mandatfördelningen vid valen tillriksdagen och landstingen sker efter strikt proportionella grunder. De partiersom kommer över den fastställda spårren på fyra resp. får mandat idirekt relation till sin våljarandel. Detta åstadkoms genom att mandatenfördelas i två omgångar med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Valsystemet vid kommunfullmäktigvalen är däremot utformatpå ett annat sätt. Utjämningsmandat och srnåpartispärr finns inte vid dessaval. Proportionaliteten får inte samma absoluta genomslag som i riksdags- ochlandstingsvalen. Den kritik som oftast framförs mot det, valsystem somtillämpas i kommunerna riktar sig mot det faktum att valkretsarnas antal ochstorlek kan få stor betydelse vid mandatfördelningen. 1 stora valkretsar medmänga mandat blir fördelningen rättvisare, bl. a. kan småpartier med väsentligtlägre våljarandel än erhålla mandat, medan små valkretsar med få mandatgynnar de stora partierna. har valen till kommunfullmäktige inågra kommuner lett till en sned mandatfördelning. Vid val fanns deten väljarmajoritet för de tre borgerliga partierna i t. ex. . Men på grund av valsystemet KU 1979/80:43 12 blev det en socialistisk mandatmajoritet. Det omvändaförhållandet har också noterats. Mot bakgrund av det anförda kan det enligt vår meningfinnas anledning att överväga om valsystemet för konimunfullmäktigvalen bör sesöver. En sådan översyn kan dock först ske sedan ytterligare erfarenheter av detnuvarande valsystemet har vunnits. Förutsättningarna för att upphäva val 1 detta avsnitt behandlas visserfarenhet års val som utskottet funnit anledning att ta upp i dettasammanhang. Den fråga som aktualiserats gäller förhållandet mellanbrottnialsprövningen och valbesvärsprövningen. når brottsligt förfarandeanförts om grund för besvär över utgången av val. Gällande bestämmelser m. m. Enligt 15 kap. 7 S vallagen skallvalprövningsnämnden upphäva val under förutsättning dels att det i denverksamhet för förberedande och genomförande av valet, för vilken myndighetsvarar, har förekommit avvikelse från föreskriven ordning eller att det vidvalet har förekommit sådant otillbörligt förfarande som avses i 17 kap, 8 §brottsbalken, dels att det med fog kan antas att vad som förekommit harinverkat på valutgången. Denna bestämmelse om förutsättningarna för att upphäva valinfördes i vallagen ar 1974 (prop. 1974:35, KU 1974:31. rskr 1974:160).Tidigare saknades uttryckliga bestämmelser om vilka villkor soni skall gälla föratt besvär över val skall leda till rättelse. Till grund för den nyabestämmelsen låg grundlagberedningens förslag i betänkandet (SOU 1972:16) Nyregeringsform. Grundlagberedningenuttalade följande i fråga om bestämmelsens hänvisning till 17 kap. 8Sbrottsbalken (betänkandet s. 17): Det är uppenbart att valfusk börkunna föranleda rättelse av val oavsett om den skyldige är knuten till envalmyndighet eller om han är en väljare eller annan enskild person. Beredningenhar för att ange vilka otillbörliga förfaranden i samband med val som skallkunna åberopas som besvärsgrund valt metoden att anknyta till straffstadgandeti 17 kap, 8 S om otillbörligt verkande vid röstning ni. m. Dettastadgande omfattar både handlingar som innebär avvikelser från bestämmelsernaom valförfarandet och handlingar som inte berör dessa bestämmelser.Hänvisningen till 17 kap. 8S får självständig betydelse endast ifråga om sistnämnda kategori. Det otillbörliga förfarande som åsyftas iförslaget överensståniiner med det förfarande som i brottsbalksstadgandetbeskrivs med uttrycket, att någon söker otillbörligen inverka på omröstningen.Härav följer att det av beredningen föreslagna stadgandet blir tillämpligtendast i de fall där det föreligger ett straffbart handlande enligt 17 kap, 8 Sbrottsbalken, dvs, när någon har utfört det otillbörliga handlandet med uppsåtatt inverka på omröstningen. För att den föreslagna bestämmelsen skall blitillämplig krävs KU 1979/80:43 13 däremot inte att det framgår véni som har gjort sigskyldig till det otillbörliga handlandet. Regeln i vallagen har avfattats så.att den anknyter till brottsbalksstadgandet i dess helhet, 1 den månhänyisningen gäller dettas tredje stycke, saknar den emellertid självständigbetydelse, eftersom de i nämnda stycke beskrivna gärningar som skulle kunnainverka på valresultatet endast utgör spegelbilder av förfaranden som åsyftasi det första stycket. Av detta uttalande avgrundlagberedningen, mot vilket ingen erinran framfördes i propositionen ellerunder riksdagsbehandlingen, och av lagtexten i 15 kap, 7 S vallagen följer attvalpröyningsnäninden inte år formellt bunden av den straffproeessuellaprövningen. Något krav uppställs således inte vare sig på beslut om åtal. domeller lagakraftägande dom som grund för att upphäva ett val.Valprövningsnäninden är alltså i jirincip fri att göra sin bedömning av omotillbörligt förfinande som avses i 17 kap. 8S förekommit. Utantillgång till förundersökningsprotokoll och annat material för straffprocessenkan emellertid denna bedömning i vissa fall vara omöjlig att göra. Det kanvidare synas otillfredsställande att man vid de olika prövningarna av om brottförekommit kan tänkas komma till olika resultat. 1 sista hand är detnaturligtvis allmän domstol som har att avgöra denna fråga.Valprövningsnämndens uppgift är att ta ställning till om sådant fel förekommitatt valet skall cöras om. Besvär nied aidcdning av val 1 två fall efter valen den 16september 1979 har som grund för besvär över valutgången åberopats attotillbörligt förfarande som avses i 17 kap. 8S förekommit.Valprövningsnämnden har vid handläggningen av dessa båda ärenden funnit detnödvändigt att invänta de förundersökningar som gjorts under åklagares ledning.Att dessutom invänta domstolsbehandlingen har nämnden inte funnit möjligt medhänsyn till angelägenheten av att valbesvärsärendena avgörs så snabbt sommöjligt. Den handlåggningsord-ning som nämnden valt har ändå inneburit attbeslut i ärendena inte kunnat fattas , Nämndenhar i ett av besluten särskilt framhållit att den förundersökning nämnden huvudsakligengrundat sin bedömning på får anses utgöra ett osäkert underlag jämfört med denbevisupptagning som kommer att ske inför domstol, vallagskommitté har tilluppgift att göra en översyn av vallagen. Kommittén är parlamentarisktsammansatt. 1 direktiven för kommittén (Dir. 1977:120) berörs inte direkt någonav de frågor som behandlats i det föregående. Direktiven ger emellertidkommittén stor frihet att ta upp olika frågor. Frågorna om suppleanter förkoniniunfullniäktige och ersättare för KU1979/80:43 14 riksdagsledamot har enligt uppgift från kommitténssekretariat tagits upp inom kommittén. Avsikten är att kommittén skallöverlämna sitt slutbetänkande inider . 1 motionerna behandlas olika frågorom ändringar i vallagstiftningen. Frågorna gäller suppleanter förkomniunfullmäktige, ersättare för riksdagsledamot, besvärsrätt för politisktparti över beslut om valutgång, förkortad tid för poströstning samt vissaändringar i valsystemet vid koniniunfullinäktigvalen i syfte att uppnå bättreproportionalitet. En allmän översyn av vallagen görs f. n. av 1978 årsvallagskoiiiniitté. Kommitténs arbete beräknas vara slutfört under hösten 1980.De frågor som tas upp i motionerna bör enligt utskottets mening övervägasnärmare. Frågorna har inte direkt berörts i vallagskomniitténs direktiv. Deligger emellertid väl i linje med dessa. Det kan därför vara lämpligt attkommittén ges i uppdrag att även analysera de frågor som aktualiserats genommotionerna. Vissa av frågorna har enligt vad utskottet erfarit förövrigt redanuppmärksammats av kommittén. Vad gäller den i motionerna 1979/80:222. 260 och262 upptagna frågan om utseende av suppleanter för koniniunfullniäktige villutskottet uttala att det är angeläget att en harmonisering mellan kommunallagenoch vallagen kominer till stånd. L'tan att i övrigt ta någon ställning till deolika motionerna anser utskottet att de frågor som tas upp i dessa bör bli föremålför utredning av vallagskommitté. Vad utskottet anfört bör gesregeringen till känna. Såsom framgår av den redogörelsen har utskottetfiuinit anledning att på eget initiativ ta upp en fråga om förutsättningarnaför att upphäva val. Enligt utskottets mening kan den koppling som enligt denuvarande bestämmelserna görs mellan vallagen och medförapåtagliga olägenheter. Bestämmelserna innebär att frågan om brottsligtförfarande förekommit kan komma att prövas dels av valprövningsnäninden. delsav allmän domstol. är därvid inte skyldig och kan avtidsskäl som regel heller inte avvakta domstolsbehandlingen. Följden härav kanbli att nämnden och domstolarna kommer till olika resultat vid prövningen av omdet förekoinmit brottsligt förfarande. En ordning som innebär attvalprövningsnäninden inte direkt behöver ta ställning till om brott förekommitvore enligt utskottets mening att föredra. Frågan rymmer emellertidsvårbedömbara avvägningsfrågor. Den bör därför bli föremål för särskild utredning. Utskottet föreslår att den nu berörda frågan omförutsättningarna för att upphäva val utreds. Regeringen bör ha frihet attbestämma under vilka former utredningen skall ske. Förslag som kan föranledasav utredningen bör föreläggas i sådan lid att eventuella nyabestämmelser kan tillämpas i samband med val. KU 1979/80:43 15 1. a) med anledning av motionerna1979/80:178,222. 2(iO, 262 och 1045 soni sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i fråga om uppdrag till 1978 års vallagskomniitté, b) medanledning av motionerna 1979/80:1042 oeh 1563 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört i fråga om uppdrag till 1978 årsvallagskoinniitté, 2. med anledning av utskottetsinitiativ som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört i fråga om utredning beträffande förutsättningarna för att upphäva val. Närvarande: (). ().Olle (). Per (). ().Gunnar i (in). DanielTarschys (fp). StureThun (s). JanPrytz (ni) och (). och (allas). vilka anfört följande: Vi är ense med utskottsniajoriteten vad gäller motionerna1979/80:178. 260, 262 och 1045 om suppleanter för kommunfullmäktige,ersättare för riksdagsledamot, besvärsrått för politiskt parti över beslut omvalutgång och förkortad tid för poströstning. I fråga om motionerna1979/80:1042 och 1563 om valsystemet vid kommunfullmäktigvalen anser vi attutskottet bort anföra följande: 1 motionerna 1979/80:1042 och 1563 akutaliseras olikaförslag till ändringar i valsystemet vid kominunfullmäktigvalen. Utskottet fårbeträffande dessa motioner hänvisa till att den ordning som gäller för valenav komniunfullmäktige har tillkoinmit som ett led i en överenskommelse mellande fyra största partierna , Reglerna bedömdes då fylla högt ställda kravpå proportionalitet. Utskottet avstyrkte med hänvisning till detta vid 1976/77års oeh så sent som motionsyrkanden med delvis sammainnebörd som de nu aktuella yrkandena,- Ineet har inträffat som tier KU 1979/80:43 16 anledning till ett annat ställningstagande. Utskottet avstyrker därför niotionsyrkantiena. Med hiinvisning till det anförda borde enligt vår mening utskottetshemställan under mom. 1 b) ha haft följande lydelse: att b) avslårmotionerna 1979/80:1042 och 1563. GOTAB (i-lSI, SlocklK.liii IWd