bet · G301CU3 · 1979-12-31 00:00:00 — Utskottet finner inte anledning ändratidigare ställningstaganden. Motionsyrkandena avstyrks med hänvisning härtill. Utskottethar inte funnit anledning att uttala sig över vad i propositionen anförts omförenklingar som redan genomförts eller som övervägs samt om visstutredningsarbete. att med bifalltill regeringens förslag och med avslag på motionen 1978/79:2492 antar vidpropositionen och som bilaga 1 härtill fogade förslag till a. lag omändring i byggnadsstadgan (1959:612), b. lag omändring i lagen (1976:666) om påföljder och ingripan den vid olovligt byggande m. m., att avslårmotionen 1978/79:2493, 3. beträffande ytterligare åtgärder röranderegleringen av lov att avslårmotionen 1978/79:2462 yrkandet 1, 4. beträffandeutgångspunkter for förslag till ny bygglag att avslårmotionen 1978/79:2467 yrkandet 1 c, 5. beträffande ,/o/-5/ag //// vissa förenklingar avbyggnadsföreskrifter att avslår motionen 1978/79:1669 yrkandet 5, 6. beträffande /oVe/;A7//;go/' öv bostadslångivningen att avslårmotionen 1978/79:2462 yrkandet 4, CU 1979/80:3 11 7. beträffande mark för samhällsbyggande m. m. att avslårmotionen 1978/79:2467 yrkandena 1 a, 1 b och 1 d. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (),PerOlof (), () och (). Förenklingari byggnadslagstiftningen m. m. Per , , , , , och (alla s) anser dels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar "I propositionen" och på s. 7 slutar "särskiltvärde" bort lyda: mening är det av stor vikt att förslag till förenklingarkontinueriigt prövas inom skilda samhällssektorer. Denna uppfattning torde varaobestridd. Starka skäl talar emellertid emot att nu genomföra de forslag sombostadsministern presenterar. Som framgått ovan (s. 5) har iseptember 1979 - dvs. ca efter det att propositionen föreladesriksdagen - lagt fram förslag om en ny plan- och bygglag. Även om förslagen iPBL-utredningen såvitt avser bygglovsprövningens omfattning och utformningsamt såvitt avser förfarandereglerna hos byggnadsnämnd enligt utredningensuppfattning utgår från förslagen i propositionen bör noteras följandeskillnader rriellan utredningsförslaget och förslaget i propositionen. Enligtpropositionens förslag gäller lättnaderna i byggnadslovsprövningen i huvudsaken- och tvåfamiljshus, medan i någon sådan begränsning integörs. PBL-förslaget innebär att bygglovspliktens omfattning kan utformas olikai skilda delar av en kommun och att kommun kan föreskriva bygglov så attbyggnad som har särskilda skyddsvärden verkligen kan skyddas. Stora skillnadermellan PBL-förslaget och propositionen föreligger alltså. Därutöver börföljande anföras. Denovannämnda arbetsgruppen (s. 6) arbetade under stor brådska och flera avgruppens förslag har måst förkastas. Även de förslag som förs vidare i CU 1979/80:3 12 propositionenmåste emellertid starkt ifrågasättas. Beträffande muntlig ansöka iiom byggnadslov anförs i propositionen att det är oklart när sådan skall förekomma. Bostadsministern anser det heller inte möjligt att i BS närmare ange när ett sådant förfarande kan användas utan anser att det bör ankomma på att närmare ange när muntlig ansökan kan användas. Även om utskottet anser att kan klara denna sin nya uppgift hade det varit lämpligt att till ledning för nämndernas agerande motivledes i propositionen ange när muntlig ansökan bör kunna accepteras. En fråga som i detta sammanhang är aktuell är hur berörda sakägare skall få möjlighet att komma till tals. Förslaget om muntlig ansökan väcktes under remissbehandlingen av arbetsgruppens förslag. Det har sålunda inte kunnat övervägas i vanlig ordning, och konsekvenserna av det har kanppast alls belysts i propositionen. Beträffandede föreslagna lättnaderna i byggnadslovspliktens omfattning för en- ochtvåfamiljshus vill utskottet bl. a. beröra förslaget om att omfärgning avbyggnads fasad skall få ske utan krav på byggnadslov om inte byggnadenskaraktär väsentligt ändras. propositionen funnits tillgänglighar denna fråga väckt stor uppmärksamhet. a. har förslaget kritiseratsdärför att i propositionen inte närmare reglerats hur områden med speciellaskyddsvärden och miljökrav skall värnas. Vid remissbehandlingen avarbetsgruppens förslag har frågan om att från byggnadslov undanta vissaändringar av yttre mött starka invändningar inte minst från demyndigheter som har att beakta de speciella kulturhistoriska värdena ibebyggelsemiljön. a. anförs av en länsstyrelse att förslaget innebär attnuvarande möjligheter att styra bebyggelsens yttre utformning allvarligtförsvagas trots att en styrning är motiverad från stadsbilds- ellerlandskapsbildssynpunkt. Denna uppfattning delas av ochstatens historiska museer, planverket, , statens institut förbyggnadsforskning, fem av de nio länsstyrelser som yttrat sig över gruppens förslag,samt tre kommuner. Även bostadsministern synes hysa tvekan inför förslaget ochanför bl. a. att det är tveksamt vilka krav som med stöd av 38 § BS kan ställasbeträffande en yttre så att denna ges en utformning som är lämpligsåväl för byggnaden som för en god helhetsverkan. Bostadsministern anför attbehovet av en ändring i 38 § BS bör övervägas i det arbete som pågår inombostadsdepartementet beträffande en analys av frågor som rörförnyelseverksamheten inom befintliga bebyggelsemiljöer. Sedermera har enutredning om förnyelseverksamheten tillkallats. Av utredningens direktivframgår inte om den fått i uppgift att behandla frågan om behovet av ändring av38 § BS. Ipropositionen föreslås även att mindre komplementbyggnader skall få uppföras,utan krav på byggnadslov, i omedelbar närhet av bostadsbyggnad. Detta förslaghar från vissa utgångspunkter kritiserats bl. a. av planverket. För att undvikaproblem med dessa komplementbyggnaders placering på tomten har det varitnödvändigt att föreskriva att deskall läggas CU 1979/80:3 13 påett visst minsta avstånd från tomtgränsen eller på ett avstånd som kan varaföreskrivet i plan. Den byggande förutsätts därvid ta kontakt med byggnadsnämndenföratt klara ut vad som gäller i just hans fall om han är obekant medplanbestämmelserna. Han förutsätts även ta reda på eller känna till omsärskilda förordnanden enligt byggnadslagen (1947:385) eller naturvårdslägen(1964:822) behövs samt om tillstånd kan fordras på grund av strandskyddsbestämmelser.Vidare föreslås i lagstiftningen att komplementbyggnaderna skall placeras"i omedelbar närhet av bostadsbyggnaden". Bostadsministern försökerinte förklara innebörden av detta uttryck utan anför i specialmotiveringenendast att en bastubyggnad eller sjöbod som uppförts vid strand inte kanhänföras under bestämmelsen med mindre bostadsbyggnaden på fastigheten finnshelt nära stranden. Utöver att tolkningssvårigheter av begreppet föreliggerinnebär regeln att en fastighetsägare som av t. ex. miljöskäl valt att intelägga sitt fritids- eller bostadshus vid strand, fastän detta i det enskildafallet varit möjligt, inte heller kan placera en komplementbyggnad där, medanen fastighetsägare som redan har sitt bostadshus vid strand även i vissa fallkommer att - utan byggnadslov - kunna placera t. ex. sjöbod eller bastu inärhet av strand. Denna effekt av förslaget i propositionen måste ansesstötande. Såvitt utskottet kan bedöma innebär förslaget i propositionen även idenna del ringa lättnader för den byggande, och utskottet anseratt regeln intebidrar till att minska byråkratin och byggkrång-let. Vid enbyggnadslovsprövningenligt nuvarande ordning får den byggande kännedom omgällande särskilda förordnanden m. m. Sammantagethar förslaget i propositionen så stora brister att det inte bör genomföras. Ilikhet med fiera remissinstanser finner utskottet det lämpligt att deförenklingsförslag i byggnadslagstiftningen som onekligen behövs genomförs isamband med att en ny plan- och bygglag träder i kraft, dvs. i mitten av1980-talet. 1 detta sammanhang blir det möjligt att, på ett helt annat sätt änsom nu är fallet, bättre samordna byggnadslovsprövningens omfattning ochutformning samt förfarandet hos byggnadsnämnd med bygglag-stiftningen i övrigt.Många remissinstanser erinrar dessutom om att byggnadsnämndernas resursermåste öka om byggnadslovsplikten begränsas. a. kan omfattandeinformationsinsatser betyda behov av ökade resurser. Inte heller utskottet ärfrämmande föratt ökade krav kan komma att ställas på byggnadsnämnderna. Det ärinte troligt att förslaget i propositionen verkligen ger upphov till mindrekrångel och onödig byråkrati. Mycket tyder på motsatsen. En del av de negativasidor som förslaget för med sig har utskottet kritiserat ovan. Utskottetinstämmer i allt väsentligt med vad i motionen 1978/79:2492 (s) anförts om attlagförslagen bör avslås. I likhet med motionärerna finner utskottet dock attsom nybyggnad i vissa fall inte skall anses anordnande av tillfredsställandeenergihushållning. Dessutom bör reglerom typgodkännande förankras ibyggnadslagstiftningen enligt vad som föreslås i propositionen. CU 1979/80:3 14 Någonändring i 7 § lagen (1976:666) om påföljder och ingripande vid olovligtbyggande m. m. behövs inte. dels utskottets hemställan under 1 bort lyda: 1. beträffande lagförslagen att medanledning av regeringens förslag och motionen 1978/79:2492 a. antar sombilaga 2 härtill fogat förslag till lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612), b. avslår detvid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m. m.. Lag om ändring i byggiiads.stadgan (1959:612) Härigenom föreskrivs i fråga om byggnadsstadgan(1959:612)' delsan 54§ 2 mom., 55 >; I och 3 mom., 56 !j 1 mom. och 75 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i stadganskall införas ett nyii moment, 76 Jj 3 mom., av nedan 2 mom. hinder av vad i 1 mom. är stadgat må utanbyggnadslov inrättande eller ändring ske av ledningar för vattenförsörjningeller avlopp saml därmed förbundna anordningar i bostadsbyggnad med högst tvålägenheter eller i därtill hörande mindre byggnad av annat slag, såvida byggnadeneller byggnaderna skola van, anslutna till egen anläggning förvattenförsörjning eller avlopp. hinder av 1 mom. må vidare ulan byggnadslov företagasannan invändig ändring av bostadsbyggnad som ej innehåller flera än två bostadslägenhetereller av därtill hörande uthus, såvida åtgärden icke beslår i inredande avytterligare bostadslägenhet eller av lokal for handelsrörelse, hantverk ellerindustri och ej hellerberör konstruktionen av byggnadens bärande delar,eldsläder ellei rökkanaler. Bestämmelserna om byggnadslovi 1 mom. gäller inte i fråga om följande åtgärder beträffande en bostadsbyggnadmed högst två bostadslägenheter eller en byggnad av annat slag som hör till ensådan bostadsbyggnad: Inrättandeeller ändring av en ledning för vattenförsörjning eller avlopp, om byggnadenskall vara ansluten lill en egen anläggning för valtenjörsörjning eller avlopp.Delsamma gäller i fråga om anordningar förbundna med en sådan ledning. Annaninvändig ändring under förulsätlniiig att ändringen inte innebär att det inreds någonyiierligare bostadslägenhet eller någon lokal för handelsrörelse, hantverkeller industri, att ändringen inte berör konstruktionen av byggnadensbärande delar, eldstäder eller rökkanaler. 1 Stadgan omtryckt 1972:776. - Senaste lydelse 1973:1086. Stadgandena i 1 mom. äga ejtillämpning i fråga om byggnad, som tillhör kronan eller landsting. Omfärgningav byggnadens fasad, om åtgärden inte medför att byggnadens karaktärväsentligt ändras. Anordnandeav en skyddad uteplats med hjälp av én mur eller ett plank som uppförs ianslutning till bostadsbyggnaden och placeras från tomtgränsen.Muren eller planket får dock inte vara högre än och inte sträcka sigmer än ut från byggnaden. Anordnandeav ett skärmtak i anslutning lill bostadsbyggnaden över en sådan uteplats somanges i punkt 4, över en altan, balkong eller entré. Skärmtaket får dock intevara större än och inte heller sträcka sig närmare tomtgränsenän . Uppförandeav högst två uthus eller andra liknande fristående byggnader, som inte äravsedda som bostad, i omedelbar närhet av bostadsbyggnaden. Dessa får dock uppforasendast under förutsättning att den sammanlagda byggnadsarean inte är större än 10kvadratmeter, att taknockshöjden inte överstiger , att byggnaderna placeras från tomtgränseneller på det avstånd från denna som kan vara föreskrivet i fastställdgeneralplan, stadsplan, byggnadsplan eller utom-plansbeslämmelser. Bestämmelserna i I mom. gäller inte i fråga om byggnader,som tillhör staten eller en landstingskommun. Ansökan om byggnadslov göres skriftligen hosbyggnadsnämnden. Bestämmelser om prövning av fråga om byggnadslov utan ansökanfinnas \ lagen (1976:666)om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. )'/(/ ansökan om byggnadslov föruppförande av nybyggnad eller tillbyggnad av förut befintlig byggnad skolafogas situationsplan över tomten, utvisande befintliga byggnaders och tillämnadbyggnads läge. samt ritningar rörande företaget med erforderlig beskrivning..Avser ansökningen byggnad som inrymmer bostadslägenhet, skallsituationsplanen dessutom visa utrymmen för lek och utevistelse, parkering samttillfartsvägar for biltrafik. Inom område, varest byggnadsnämndentillhandahåller nybyggnadskarta, skall situationsplanen vara grundad å sådankarta. Där ej särskilda omständigheter föranleda annat, skola situationsplanoch ritningar ingivas i tre exemplar. Vid ansökan om byggnadslov förannan åtgärd än nu sagts skola fogas erforderliga ritningar och beskrivningar. 3 mom. Där så finnes lämpligt äger medgivaatt ritningar och beskrivningar ingivas i mån av arbetets fortgång. Nämnden måock i fråga om arbete av mindre Ansökan om byggnadslov göresskriftligt hos byggnadnsämn-den. Beträffande enklare åtgärder får ansökan görasmuntligt. Bestätnmel-ser om prövning av fråga om byggnadslov utan an.sökanfinns i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. Den som ansöker om byggnadslev för uppförande av nybyggnadeller för tillbyggnad av en befintlig byggnad skall ge in en situationsplanöver tomten, som visar både de befintliga byggnadernas och den tillämnadebyggnadens läge. saml ritningar rörande företaget med den beskrivning sombehövs. Om ansökningen avser en byggnad som inrymmer en eller flerabostadslägenheter, skallsituationspla-nen dessutom visa utrymmen för lek ochutevistelse, för parkering sa/nt för tillfartsvägar för biltrafik. Inom ettområde, där tillhandahåller nybyggnadskartor, skallsituationsplanen vara grundad på en sådan karta. Om det inte jtnns särskildaskäl för något annat, skall situationsplanen och ritningarna ges in i treexemplar. Den som ansöker om byggnadslov förnågon annan åtgärd skall ge in de ritningar och beskrivningar som behövs. får medge att ritningar ochbeskriv-ningarges in allteftersom arbetet fortgår. Nämnden/öV i fråga omarbeten av mindre omfattning medge befriel- Senasic lydelse 1976:6( CU 1979/80:3 omlattning medgiva befrielse från skyldigheten alt ingiva ritning. Vid tillämpning av 29! ; förstastycket I) äger vägrabyggnadslov utan tillgång till ritningar rörande företaget. se frånskyldigheten att ge in situationsplan, ritningar och beskrivningar. Vid tillämpning av 29,; första stycket I) får vägrabyggnadsloN utan tillgång till ritningar rörande företaget. / mom. Vid prövning av ansökan om byggnadslov skallbyggnadsnämnden tillse, att det tillämnade förelaget ej strider motbyggnads-lagen (1947:385), väglagen (1971:948). lagen (1939:608) om enskildavägar, naturvårdslagen (1964:822), miljöskyddslagen (1969:387),arbetarskyddslagen (1949:1), bosiadssaneringslagen (1973:531), lagen (1976:296)om kriskoppling m. m., denna stadga eller med stöd av nämnda författningarmeddelade foreskrifier. .4r tomtens ägare enligt byggnadslagen skyldig attgälda bidrag till kostnad för gata eller att anordna utlartsväg eller avloppfrån tomten, må byggnadslov för nybyggnad cy beviljas innan skyldighetenfullgioris eller nöjaktig säkerhet ställts. Byggnadslov för byggnadsföretag somavses i 55 5; 4 mom. får beviljas endast om utlåtande föreligger frånyrkesinspektionen och ;iv detta framgår att skyddsombud, skyddskommitté ellerorganisation som företräder arbetstagarna fått tillfälle att yttra sig överbyggnadsföretaget. Vad nu sagts gäller dock icke om det När prövar en ansökan omb\'ggnadslov, skall den se till. all del tillämnade företaget inte strider motbyggnadslagen (1947:385), väglagen (1971:948), lagen (1939:608) om enskildavägar, naturvårdslagen (1964:822), miljöskyddslagen (1969:387),arbetsmiljölagen (1977:1160), bostadssaneringslagen (1973:531), lagen(1976:296)om kriskoppling m. m., denna stadga eller föreskrifter som harmeddelats med suid av dessa lorfauningar. Om tomtens ägare enligt byggnadslagcnär skyldig alt betala bidrag till kostnaden för gata eller att anordnautfartsväg eller avlopp från tornen, får byggnadslov för nybyggnad intebeviljas innan skyldigheten har fullgioris eller nöjaktig säkerhet har ställts. Byggnadslov för ett byggnadsföretag som avses i 55 >;4 mom. far beviljas endast om det föreligger ett utlåtande frånyrkesinspektionen och det av detta framgår att ett skyddsombud, enskyddskommitté eller organisation som löreträder arbetstagarna hariantillfälleatt yttra sig över byggnadsföretaget. Senaste Ivdelse 1977:339. ej är käntför vilket slag av verksamhet arbetslokalen är avsedd. Har i utlåtande från yrkesinspektionenangivits alt erforderlig prövning ej kunnat ske i arbetarskyddshänseende,skall I beslut ont byggnadslov erinras om skyldigheten alt göra anmälan enligt8 a § andra stycket arbetarskyddslagen. Inom område, som icke ingår i stadplaneller byggnadsplan, må lov ej givas till nybyggnad som skulle innefattatätbebyggelse. Vad nu sagts gäller dock ej när fråga är om 1. nybyggnad för tillgodoseende av jordbrukels, fiskels, skogssköiselns eller därmed jämförligt behov eller 2. tätbebyggelse av mindre om fattning som avses i 5 ij andra stycket byggnadslagen (1947:385). sagtsgäller dock endast om det är känt för vilket slag av verksamhet arbetslokalenär avsedd. Om det i ett utlåtande från yrkesinspektionen harangivits att den prövning i arbetarskyddshänseende som behövs inte har kunnatgöras, skall beslutet om byggnadslov innehålla en erinran om skyldigheten attgöra anmälan enligt 1 § andra stycket arbetsmiljöförordningen (1977:1166). Inom ett område, som inte ingår i stadsplan ellerbyggnadsplan,/oV lov inte ges lill nybyggnad som skulle innefattatätbebyggelse. Detta gäller dock inte när del är fråga om 1. nybyggnad förjordbrukets, fiskets, skog.sskötselns eller något därmed jämförligt behov eller 2. av mindre omfattning som avses i 5 § andra stycket byggnadslagen(1947:385). Vid prövningen av en ansökan om byggnadslov skall enlypgodkänd konstruktion eller ett typgodkänt utförande godtas i de avseendenoch under de förutsättningar som anges i beviset om typgodkännande. Till nybyggnad hänförs: a) uppförande av en helt ny byggnad, b) lill- eller påbyggnad av en befintlig byggnad, c) ombyggnad eller någon annan ändring av en yttre eller inre utförande sam är så genomgripande att ändringen kan anses 15 f Till nybyggnad hänföres: a) uppförande avhelt ny byggnad; b) till- ellerpåbyggnad av förut befintlig byggnad; c) ombyggnad ellerannan ändring med avseende å yttre eller inre uiförande av sågenomgripande beskaffenhet, alt den kan 'Senaste lydelse 1977:1177. ansesjämförlig med ombyggnad; d) byggnatis inredande helt eller delvis lill väsentligen annat ändamål än det vartill byggnaden förut varit använd; e) sådan förändring av byggnad, som metlförati byggnaden kommer att strida moi faststiilld generalplan, stadsplan, byggnadsplan eller uiom- plansbestämmelser; samt O annan fiirändring av byggnad, vilken i befintligt skickstrider mot plan eller bestämmelser .wm sagts, såvida ej fråga är ombostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter eller därtill hörande uthus. Vad ovan i denna paragraf stadgasskall Cl medföra alt såsom nybyggnad anses anordnande av godtagbar avfallshanteringeller av värmeledning eller vaitenklnseti eller andra hygieniska förbättringari befintlig byggnad som. även om sådan anordning ej medgåves, måste antagaskomma att krarstå . d) inredande av en hvggnad helt eller delvis lill väsentligen annat ändamål än del vartill byggnaden förut har varit använd, e) sådan förändring av rn bygg nad, som medför alt byggnaden kommer att strida mot fastställd generalplan, stadsplan, plan eller utomplansbestämniciscr, f) någon annan lorändring av en byggnad .sY)? ( i hefifiiligi skick strider mot en sådan plan eller sådana bestämmelser, om det inic är fråga om en bostadsbyggnad iiieti högst två bostadslägenheter eller om cii uthus som hor lill en sådan bygg nad. Som nybyggnad skall emellertid inte anses anordnande avgodtagbar avfallshantering, av lillfredssiällande energihushållning, eller avvärmeledningar zWcr vaiienklosciiercWcr andra hygieniska förbättringar i c/;befintlig byggnad, .v«? ; måste antas komma att Slå kvar under längre lid ävenom sådana anordningar inte skulle medges. .Som nybyggnad skall inte heller anses sådana åtgärder somenligt 54 § 2 mom. första stycket 3-6 får utföras utan byggnadslov. I fråga omsådana åtgärder skall bestämmelserna i 38 §. 39§jÖrsta stycket första punktenoch 40-8 § tillämpas i skälig omlattning. 3 mom. prövar efter ansökan frågor omtypgodkännande av konstruktionen eller ut fö- randel i övrigt av byggnader och andra anordningar somavses i denna siadga. Om en konstruktion eller ett uiförande har lypgodkänts,skall planverket utfärda bevis om detia. Denna lag träder i kraft den . Lag omändring i lagen (1976:666) om påföljder och ingripanden vid olovligtbyggande m. m. Härigenom föreskrivs att 7 i; lagen (1976:666)om påföljderoch ingripandenvid olovligt byggande m. m. skall ha nedan angivna lydelse. 1 fall som avses i 4 ! ; första stycket utgår förutombyggnadsavgift en tilläggsavgift om åtgärden innebär att 1. helt ny byggnaduppföres. 2. befintligbyggnad lill- eller påbyggcs, 3. byggnad inredeshelt eller delvis till väsentligen annat ändamål än det lill vilket byggnadenförut har varit använd, 4. byggnad ellerdel av byggnad läges i anspråk för väsentligen annat ändamål än det till vilketbyggnaden förut har varit använd eller som finnes angivet på godkänd ritningeller 5. byggnad rives. Tilläggsavgiftutgår ej i fall som Tilläggsavgift utgår ej i fall som avses i 5>;. Avgift utgår ej heller om avses i 5 §. Avgift utgår ej heller omåtgärd som av.ses i första stycket 2-5 åtgärden omfattar utrymme som ejomfattar utrymme som ej överstiger överstiger . Tilläggsavgift ugår med belopp Tilläggsavgift utgår med belopp sommotsvarar för varje som motsvarar för varje kvadratmetervåningsyta som åtgär- kvadratmeter brutioarea som åtgärden har omfattat. /fråga om åtgärd den har omfatial. När brutioarean som avses i första stycket2-5 skall vid beräknas skall räk-beräkning av våningsytanfråndragas nas av. Har föreläggande om rättelse enligt 15 > meddelatseller har det utförda rättats genom handräckning eller på annat sätt ellerföreligger annars CU 1979/80:3 22 siirskikla skiil, får asgificn hcsiiiiiiiiKi.s till [igre liclopp 'Ån som löljer avireilje stycket eller helt efterges. Denna lag träder i kraft den Ij:iniiari 1980. De nya bcstaniniclscrna tillämpas även på överträdelse sunihar begåtts löre ikrartiräd:iiidet. Lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) Härigenomförskrivs i fråga om byggnadsstadgan (1959:612)' dels att 56 § 1 mom. och 75 §skall ha nedan angivna lydelse, dels alt i stadgan skall införas ett nyttmoment 76 § 3 mom. av nedan angivna lydelse. / mom. Vid prövning av ansökan om byggnadslov skallbyggnadsnämnden tillse, att det tillämnade företaget ej strider mot byggnadslagen(1947:385), väglagen (1971:948), lagen (1939:608) om enskilda vägar,naturvårdslagen (1964:822), miljöskyddslagen (1969:387), arbetarskyddslagen(1949:1), bostadssaneringslagen (1973:531), lagen (1976:296) om kriskopplingm. m., denna stadga eller med stöd av nämnda författningar meddeladeföreskrifter.