bet · G301CU27 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:27 med anledning av proposition 1979/80:100 i vad avseranslag till länsstyrelserna m. m. jämte motioner Regeringen häri proposition1979180:100bWaga 18 (kommundepartementet) under litt. B 1 - B 4 (s. 12-83)föreslagit att under femtonde huvudtiteln för /81anvisa 1. tillLänsstyrelserna ett förslagsanslag av 1 , 2. till Lokalaskattemyndigheterna ett förslagsanslag av , 3. tillKronofogdemyndigheterna ett förslagsanslag av , 4. tillCivilbefälhavarna ett förslagsanslag av . Utskottet har i detta sammanhang behandlat motionerna1979/80: 1493 av i (c) och KerstinGöthberg (c) vari hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ytterligare personal vid länsstyrelsernas naturvårdsen-heler, 1551 av m, fl. (s) vari hemställs attriksdagen beslutar hos regeringen begära att naturvårdsenheten vidlänsstyrelsen i förstärks med tre handläggartjänsterutöver vad regeringen föreslagit, 7524 av m. fl. (s) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av personalresurser vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter, 1834 av m. fl. (s) vari, med hänvisning tillvad som anförts i motionerna 1979/80:1104 och 1979/80:1760. hemställs attriksdagen 1. beslutar atttill Länsstyrelserna för /81 under femtonde huvudtiteln anvisaett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjtförslagsanslag av 1 , en höjning som med . avser ökadeinsatser för branschvisa skattekontroller och med . avser tillsynenav miljöstörande verksamhet, 2. beslutar atttill Lokala skattemyndigheterna för /81 under femtondehuvudtiteln anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 500 000 kr.förhöjt förslagsanslag av , 3. beslutar atttill Kronofogdemyndigheterna för /81 under femtonde huvudtitelnanvisa ett i förhållande till regeringens förslag 1 1979/80. CU1979/80:27 2 förhöjt förslagsanslag av 387 895 000kr., 1846 av Gölhe (ni) vari, med hänvisning tillmotiveringen i mofionen 1979/80:1840, hemställs 1. att riksdagenavslår förslaget att använda systemet inom , 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att varje ytterligare utbyggnad skallavvakta den aviserade utredningens resultat, 3. att riksdagenhos regeringen anhåller om förslag om enklare datalösningar baserade på rnini-eller kontorsdalorer, 4. att riksdagenhos regeringen anhåller om en författningsreglering av de i motionen omnämndabesluts-, urvals- och prioriteringsalgoritnierna i datasystemet . 3 Yttrande m. m. Civilutskotlet har berettskatteutskollel tillfälle att yttra sig över motion 1979/80:1834 (s).Skatteulskoitets yttrande bifogas detta belänkande som bilaga 1. Dessutom framgår av bilaga 2 antal tjänster m. m. vidlänsstyrelsernas nalurvårdsenheter och regiontilekonomiska enheter. I bilaga 3 lämnas uppgifter om i budgetpropositionenföreslagna personalförstärkningar m. m. vid länsstyrelserna, lokalaskattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna. 4 Uppgifter i anslutning till motionerna 4.1 Handläggning av frågor vid lånsstyrelsernasplaneringsavdelningar Verksamheten vid landetslänsstyrelser regleras av länsstyrelseinstruktionen (1971:460, senast ändrad1980:87). Av denna framgår bl. a. att del skall finnas en länsstyrelse i varjelän samt att skall svara för den statliga förvaltningen i länet,i den mån ej särskild förvaltningsuppgift ankommer på annan myndighet. Landshövdingen är chef och ordförande idess styrelse. Styrelsen leder arbete. Antalet ledamöter istyrelsen regleras genom särskild lagstiftning. är uppdelad i olika avdelningar, var och enmed ett länsråd som chef. Länsråden skall beträffande sina avdelningar se tillatt följdriktighet och enhetlighet iakttas vid ärendenas behandling samtslutligt granska koncepten till beslut i ärenden i vilkashandläggning de deltagit. Chef för enhet inom avdelning skall närmast underavdelningschefen svara för att ärendena i behörig ordning bereds och företastill avgörande. CU1979/80:27 3 Inom planeringsavdelningen fördelasde olika ärendena enligt en av regeringen fastställd diarieplan. fastställer, med visst undantag,arbetsordning och allmänna bestämmelser för arbetet inom . Tillledningför utarbetandet av arbetsordning finns en av regeringen fastställdnormalarbetsordning. Regeringen skall underrättas om antagande eller ändrandeav arbetsordning. kan meddela särskilda föreskrifter ompersonalens tjänsteutövning. När det gäller själva beslutsfattandet vid länsstyrelsenframgår av' instruktionen att styrelse avgör bl. - viktigare frågaom samhällsplanering eller andra för länet betydelsefulla åtgärder - frågor avstörre ekonomisk betydelse - andra frågorsom landshövdingen hänskjuter till styrelsen. Styrelsen är beslutsför när landshövdingen och minst sjuandra ledamöter är närvarande. Som styrelsens beslut gäller den mening varom deflesta förenar sig. Vid lika röstetal har landshövdingen utslagsröst. Vidmycket brådskande ärenden kan landshövdingen fälla beslut ensam i näi-varo avden föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Sådant beslut skall anmälasför styrelsen vid nästa sammanträde. Ärende som ej skall avgöras av styrelsen avgörs av dentjänsteman vid som anges i instruktionen, arbetsordning eller isärskilt beslut av . Landshövdingen kan med ett par undantagalltid avgöra sådant ärende. Även avdelningschef har motsvarande befogenhetbeträffande ärende som enligt arbetsordning eller särskilt beslut avlänsstyrelsen skall avgöras av tjänsteman på hans avdelning. Ärende avgörs efter föredragning av tjänsteman som anges iarbetsordning. Ärende som ej skall avgöras av styrelsen får i vissa fallavgöras utan föredragning. Landshövdingen får överta beredning och föredragningav ärende som skall avgöras av styrelsen. öm någon som deltagit i den slutliga handläggningen avärende eller föredraganden har skiljaktig mening skall denna antecknas. Slutligen framgår av instruktionen att föredraganden fårsjälv eller genom annan tjänsteman infordra förklaring, upplysning elleryttrande i ärende hos , om inte annat är föreskrivet. 4.2 Länsstyrelsernas nalurvårdsenheter m. m. Vid länsstyrelsernasnaturvårdsenhet, som sorterar under planeringsavdelningen, handläggs bl. a.vissa ärenden om allmän naturvård och landskapsvård, om tillstånd, förordnandenoch samråd enligt naturvårdslagen, om åtgärder föranledda av tillsyn och vårdenligt bl. a. naturvårdslagen. Vidare handläggs vissa frågor omvattenvårdsplanering och om planer för vattenförsörjning och avlopp samt frågorom tillstånd, anmälningar och CU1979/80:27 4 samråd enligt bl. a. miljöskyddslagen, lagen om hälso- ochmiljöfarliga varor och vattenlagen samt ärenden enligt förordningen ommiljöfarligt avfall. fanns 358 tjänster inrättade vidnaturvårdsenheierna. Dessutom har länsstyrelserna möjlighet att anställa visspersonal tillfälligt. Om denna senare personal inräknas uppgick antaletpersoner vid naturvårdsenheterna vid ingången av innevarande budgetår tilldrygt 500 personer. Nuvarande miljöskyddslag (ML) trädde i kraft . Enligt bestämmelser i kan regeringen bl. a. föreskrivaatt vissa slag av fabriker eller andra inrättningar inte får anläggas, attavloppsvatten av viss rriängd, art eller sammansättning inte får släppas utsamt att fast avfall m. m. inte får läggas upp så att vattendrag kan förorenasutan att prövning skett enligt bestämmelser i . I miljöskyddskungörelsen (MK)anges de fabriker och andra inrättningar som inte får anläggas eller ändras ochde slag av avloppsvatten som inte får släppas ut utan föregående prövning(förpröv-ningspliktiga företag) enligt . Frågan om tillståndenligt ML prövas av . som är förprövningspliktiga finnsmöjlighet att i stället för tillstånd ansöka om dispens. Dispens kan meddelasav och i vissa fall av länsstyi-elsen. Möjlighet finns dockför regeringen att uppdra åt att meddela tillstånd enligt MLbeträffande vissa slag av ärenden. Denna möjlighet har ännu inte utnyttjats.Däremot prövar fråga om dispens avseende bl. a. utsläpp avavloppsvatten i vissa fall, upplag eller anläggning för avfall i vissa fall.Under perioden 1 juli 1973-30 juni 1977 avgjordes 1 781 dispensärenden hoslänsstyrelserna. Vissa typer av anläggningar m. m. kräver inte fullständigprövning enligt ML. Sådana i MK (8 §) uJDpräknade anläggningar får dock inteanläggas eller i princip ändras utan att anmälan gjorts till länsstyrelsen.Länsstyrelserna avgjorde 10 318anmälningsärenden. har på regeringensuppdrag gjort en översyn av naturvårdsenheterna i samarbete med bl. Resultatet av översynen har redovisats tillregeringen. I budgetpropositionen (prop. 1979/80:100, bil. 18 s. 20-21)sammanfattas det sålunda. Nämnden framhåller att pågående ochkommande förändringar av naturvårdsenhetens uppgifter i det korta och långaperspektivet har bedömts viktiga och getts ett relativt stort utrymme iutredningen. Miljövårdens informationssystem, förestående ändringar imiljöskyddslagen, fullföljande av den fysiska riksplaneringens första etapp ärnågra av de åligganden som kommer att få betydelse för naturvårdsenheternasresursbehov . Tillsynsuppgifter enligt lagen (1973:329) omhälso- och miljöfarliga varor, naturvårdskommitténs förslag om läktverksamhetenoch nya planeringsuppgifter med anledning av den fysiska riksplaneringensandra etapp är också uppgifter av betydelse för resurserna. Tänkbaramöjligheter att nå balans mellan åligganden och resurser har analyserats. CU1979/80:27 5 kommun av uppgifter inom naturvårdssektorn ochmiljövårdssektorn bedöms kunna komma att förbättra arbetssituationen. Andramöjligheter har också diskuterats såsom begränsning och omfördelning avarbetsuppgifter, förenklad delgivning, enklare utformning av beslut och störremöjligheter lill vidareutbildning. De resursbehov som anses mest angelägna atttillgodose redan till /81 är följande Fortsalt uppbyggnad av miljövårdens informationssystem 6 tjänster Prövnings- ochtillsynsuppgifter enligt miljöskyddslagen 25 tjänster Säkerställandeav riksobjekt 6 tjänster Vård ochförvaltning av naturvårdsobjekl 10 tjänster Särskildauppgifter i vissa län 3 tjänster Personal förkontorsarbete m. m. Planerings- ochulredningsmedel 5 milj. kr. behandlade år 1976en motion (c) om förstärkningar av länsstyrelsernas naturvårdsenheter. Imotionen föreslogs länsstyrelserna tillföras 3 milj. kr. utöver ibudgetpropositionen föreslaget anslag så att länsstyrelserna gavs ökademöjligheter att tillse alt reglerna i miljöskydds-lagstiftningen efterlevdesbättre. Utskottets majoritet (s.m,vpk), som liksom motionärerna anstig attnaturvårdsenheterna har viktiga arbetsuppgifter, avstyrkte emellertid motionen.Enligt majoritetens bedömning hade den dittills successiva personellautbyggnaden av naturvårdsenheterna möjliggjort för enheterna atttillfredsställande fullgöra sina arbetsuppgifter. Reservanterna (c,fp) ansågliksom motionärerna att ytterligare medel skulle tillföras länsstyrelserna såatt bättre möjligheter gavs för naturvårdsenheterna att fullgöra sinauppgifter. följde utskottsmajoritetens förslag. Även hade civilutskottet att behandla en motion(s) i vilken föreslogs att anslaget till länsstyrelserna skulle räknas upp med3 milj. kr. utöver vad som i budgetpropositionen föreslagits. I motionen angavsanslagsuppräkningen ge utiymnie för 25 nya tjänster vid länsstyrelserna-tjänster som enligt motionärerna borde tillföras naturvårdsenheterna för ökadekontrollmöjligheter beträffande den miljöstörande verksamheten inom industrin.Utskottets majoritet (cm,fp) ansåg att rhiljöskyddsutred-ningens förslag om hurkontrollen av den miljöfarliga verksamheten skulle organiseras borde avvaktas.Reservanter (s) ansåg att naturvårdsenheterna borde tillföras tjänster ienlighet med motionsförslaget. behandlade utskottet en motion (s) med i huvudsaksamma yrkande beträffande personalresurser vid naturvårdsenheterna som i denovan nämnda (s)-molionen. Även vid behandlingen av denna motion hänvisadeutskottsmajoriteten (c,m,fp) till miljöskyddsutredningens arbete. År 1979tillstyrkte ulskoltsmajoriteten (cm.fp) en motion (c) om att fyra CU1979/80:27 6 tjänster utöver vad som föreslagits i budgetpropositionenskulle tillföras naturvårdsenheterna. Även detta år avstyrkte utskottet bifalltill en motion (s) i vilken begärdes medel för att förstärkanaturvårdsenheterna med ytterligare 25 tjänster. Den tillkallade utredningen med uppdrag altgöra en översyn av miljöskyddslagstiftningen (miljöskyddsutredningen) avgav idecember 1978 delbetänkandet Bättre miljöskydd I (SOU 1978:80). Utredningensmajoritet (ordf. samt cm,fp) föreslog att hälsovårdsnämnderna görs till lokalatillsynsmyndigheter enligt miljöskyddslagen. Länsstyrelserna föreslås behållavissa tillsynsuppgifter och ges utökade uppgifter i fråga om förprövningen.Naturvårdsverkets roll som central rhyndighet på miljöskyddsområdet föreslåsstärkt i vissa avseenden. Personalförstärkningen på länsstyrelsernasnaturvårdsenheter har av utredningen beräknats till ca 25 nya tjänster.Reservanter (s) har bl. a. anfört alt undersökningar borde gjorts för attutröna huruvida hälsovårdsnämnderna skulle kunna vara tillsynsmyndighet överhela fältet. Dessutom anfördes i betänkandet att ca 11 tjänster skulle kunnafrigöras vid i och med alt utredningen föreslagit att verketinte längre skulle ha i uppgift att lämna dispens från skyldigheten att sökatillstånd för ärenden om fniljöfarliga verksamheter enligtmiljöskyddskungörelsen. En del av dessa tjänster beräknades dock sättas in påatt förstärka verkets insatser inom tillsynsområdet. Betänkandet har remissbehandlats. En proposition omändring i miljöskyddslagen m. m. beräknas avlämnas till under hösten1980. I budgetpropositionen anför kommunministern att han pågrund av del nuvarande budgetläget inte kan förorda någon utbyggnad avpersonalresurserna vid naturvårdsenheterna. 4.3 Länsstyrelsernas regionalekonomiska enheter m. m. beslöt (prop.1978/79:112, AU 1978/79:23) om allmänna riktlinjer för regionalpolitiken m. m. De regionalpolitiska mål som ställt sig bakom är(AU s. 32-33) kort sammanfattat att ge alla människor tillgång till arbete,service och en god miljö oavsett var i landet de bor. Som medel i delregionalpolitiska arbetet angavs i propositionen bl. a. länsplaneringen,ortsplanen och del regionalpolitiska stödet. Beträffande länsplaneringén tingavs att denna bordebedrivas i stora drag som , dock borde planeringen starkare än lidigareinriktas på konkreta åtgärder och samordnas med annan planering. Förstärktaresurser förutsattes för att bl. a. genomföra länsplaneringen. Med anledning av beslut om regionalpolitiken m.m. har regeringen bl. a. utfärdat förordning (1979:632) om regionalpolitisktstöd, förordning (1979:637) om länsplanering, förordning (1979:639) om skyldighetför statlig myndighet att följa riktlinjerna för regionalpolitiken. CU1979/80:27 7 har i förordning (1979:234) om ändring ilänsstyrelseinstruktionen (1971:460, omtryckt 1976:892) föreskrivits skyldighetför att vid länsplaneringen samverka med landstingskommun ochlänels kommuner, den regionala utvecklingsfonden i länet, statliga myndighetersamt organisationer som angivils i den ovan nämnda förordningen omlänsplaneringen. och kommunfullmäktige i berörda kommuner bör äveni övrigt beredas tillfälle att avge yttrande i frågor som har regionalpolitiskbetydelse. I förordningen (1979:637) om länsplanering anges bl. a.all i varje län skall bedriva regional utvecklingsplanering(länsplanering), som skall syfta till att förverkliga de allmännaregionalpoliliska mål i fråga om arbete, service och miljö som riksdagenfastställer. Länsplaneringen skall utgöra underlag för samordning mellanregionalpoliliska åtgärder och annan statlig verksamhet. Den skall bedrivas såatt den kan utgöra en grund för samordning mellan regionalpolitiska åtgärderoch landstingskommunal och verksamhet. skall vidlänsplaneringen bl. a: samverka med landstingskommun och länets kommuner,länets regionala utvecklingsfond, fackliga organisationer ochnäringslivsorganisationer i länet. Länsplaneringen skall ulföras som fullständiglänsplanering och som uppföljning av fullständig länsplanering. Fullständiglänsplanering skall i regel genomföras och utmynna i ettregionalpolitiskt handlingsprogram för länet (länsprogram). Regeringen beslutarnär fullständig länsplanering skall företas och när länsprogrammei skall redovisas.Uppföljningen av fullständig länsplanering skall ske fortlöpande och varje årredovisas i en länsrapport. Länsplaneringen skall bygga på ett underlagbestående av nulägesbeskrivningar, planer och prognoser avseende förhållandenav betydelse för tillgången och efterfrågan på arbete och service. I underlagetskall ingå material för bedömning av inom vilka områden samordning kan skeelier konflikter kan uppstå mellan regionalpolitiska intressen och kraven påhushållning med mark och vatten. Vid utarbetandet av underlaget skalllänsstyrelsen så långt möjligt utnyttja material hos andra statligamyndigheter, landstingskommuner och länets kommuner. skall prognosergöras för den närmast kommande femårsperioden. I samband med fullständiglänsplanering skall prognoser göras också på . Länsprogrammet skall precisera de regionalpolitiska målenför länet och innehålla förslag till planeringstal och ortsplan, som avses iförordningen (1979:639) om skyldighet för statlig myndighet alt följa riktlinjernaför regionalpolitiken, innehålla förslag till avgränsning av stödområden enligtförordningen (1979:632) om regionalpolitiskt stöd, ange regionalpolitiskariktlinjer för planeringen av statlig verksamhet i länet och ange riktlinjernaför den regionalpolitiska verksamheten i övrigt. Länsstyrelsenskall på grundval av underlaget för planeringen utarbeta ett CU1979/80:27 8 förslag lill länsprogram. ochkommunfullmäktige i länets kommuner, berörda statliga myndigheter, regionalafackliga organisationer och näringslivsorganisalioner stimt den regionalautvecklingsfonden i länet skall beredas tillfälle att yttra sig över förslaget. Länsrapporten skall innehålla en revidering avlänsprogrammet i den mån uppföljningen av den fullständiga länsplaneringenföranleder, det. en redogörelse för sådana från regionalpolitisk synpunktväsentliga åtgärder som har vidtagits sedan föregående länsrapport och förslaglill åtgärder som bör vidtas för att länsprogrammets riktlinjer skalluppfyllas. Länsrapporten skall vara utformad så, alt den kan tjäna som underlagi det statliga, landstingskommunala och kommunala budgetarbetet. 1 förordningen (1979:639) om skyldighet för statligmyndighet att följa riktlinjerna för regionalpolitiken anges att dessamyndigheter skall lägga resultat av länsplaneringen till grund för sinplanering. Med anledning av den ovannämnda propositionen omregionalpolitiken väcktes en motion (c) i vilken sambandet mellanlänsplaneringen och den kommunala bebyggelseplaneringen togs upp.Arbetsmarknadsutskottet (s. 38-39) anförde att de i motionen gjorda uttalandenaom sambandet beträffande tätortsplaneringen inte som motionärerna befaradeborde tolkas som ett ställningstagande mot att bebyggelse sker även utanförtätorterna. Utskottet anförde vidare att utskottet för sin del fann detsjälvklart att länsstyrelserna vid sitt samråd med kommunerna hävdade destatliga riktlinjerna för regionalpolitiken, något som dock inte fick innebäraatt kominunernas planmonopol enligt gällande byggnadslagstiftning sattes ifråga. behandlade en proposition medredovisning av planeringsskedet i den fysiska planeringen (prop. 1978/79:213.CU 1979/80:6). Beträffande frågan om samordning av riksintressen inom denfysiska planeringen, den regionalpolitiska planeringen och trafikplaneringengav på förslag av civilutskottet regeringen till känna att enkartläggning av dessa intressen samt av överväganden om en vidgad samordningäven inom den fysiska planeringens ram borde göras. Den regionalpolitiska planeringen liksom ärenden omlokaliseringsstöd handläggs inom länsstyrelserna på den regionalekonomiskaenheten. I budgetpropositionen föreslås att 25 nya tjänstertillförs länsstyrelsernas regionalekonomiska enheter fr. o. m. budgetåret1980/81. Vid ingången av /80 fanns ca 175 tjänster videnheterna. Dessutom fanns drygt 60 personer tillfälligt anställda videnheterna. Till arbetsmarknadsutskottet har under allmänna motionstiden1980 hänvisats motioner, (s) och (m), i vilka förordas en viss översyn avlänsplaneringens nuvarande inriktning och omfattning. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande om regionalpolitiken kommer att behandlas av senare i vår(AU 1979/80:23). avslutas den tredje storalänsplaneringsomgången, länsplanering 1980. CU1979/80:27 9 4.4 Länsstyrelsernas skatteförvaltning och de lokalaskattemyndigheterna m. m. inom länsstyrelsernaoch de lokala skattemyndighe-' terna har organiserats om enligt beslut avriksdagen (prop. 1975:87, SkU 1975:31). Ett nytt system för taxering iförsta instans har genomförts fr. o. m. Organisationen i etapper. T. o. m. innevarande budgetår har denna organisationtillförts 1 140 tjänster. I årets budgetproposition föreslås att skatteförvaltningenhos länsstyrelserna förstärks tillfälligtvis med 26 tjänster, lokalaskattemyndigheterna med 136 tjänster och mervärdeskatteenheterna med sextjänster. Vidare har medel motsvarande 104 årsarbetskrafter beräknats förfastighetstaxeringen. Redovisningen av frågan om ADB inomexekutionsväsendet statsverksproposition (prop. 1971:1, bil. 14 s.103-113, CU 8) byggde på ett principförslag som utarbetats avexekutionsväsendets organisationsnämnd i samarbete med statskontoret,och centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden. Efteratt ha anmält förslaget och remissyttrandena över det anförde dåvarandecivilministern i statsverkspropositionen att det var angeläget attADB-systemets konsekvenser i olika hänseenden praktiskt prövades innanställning togs till en mera definitiv utformning av det. Det fortsattautvecklingsarbetet borde dock enligt departementschefen bedrivas med denutgångspunkten att ADB skall utnyttjas inom exekutionsväsendet så snartpraktiska förutsättningar finns. Bland de frågor som inom ramen för enförsöksverksamhet ytterligare borde klarläggas ansågs vara ansvarsfördelningenmellan central, regional och lokal myndighet, sambandet mellan folkbokföring,taxering, uppbörd och indrivning samt de effektivitetsvinster som ettADB-system inom exekutionsväsendet kan komma att medföra. hade ingenerinran mot vad i statsverkspropositionen i denna del anförts. () avgav en rapportöver försöksverksamheten kallad ADB inom exekutionsväsendet. Av rapportenframgår bl. a. att den utökade försöksverksamhet som pågått vid kronofogdemyndigheternai visat att systemet - REX-systemet(redovisningssystem för exekutionsväsendet) - i allt väsentligt ansetts fungeraväl. innebär uppbyggnad av en riksomfattande databankadministrerad av RSV och innehållande information om gäldenärer och derasskulder. Samtliga kronofogdemyndigheter inom ett län skall ha direkt åtkomsttill registrerade uppgifter med hjälp av bildskärmsterminaler. innebär enförändrad redovisningsorganisation, något som bl. a. medför att all uppde- 1* 1979180. CU1979/80:27 10 bitering sker via RSV och att all redovisning lillstatsräkenskaperna sker direkl från systemet. Länsstyrelsernas befattning medexekutionsväsendets redovisning avses sålunda komma att upphöra. Vid utformning av REX-systemet har eftersträvats attansvar och befogenheter avseende olika exekutiva åtgärder skall läggas påkronofogdemyndigheterna. RSV bär som centralmyndighet ansvar för ADB-programoch -system m. m. Datorkraften har tillhandahållits av Datamaskincentralenför administrativ dalabehandling (DAFA). Som framgått ovan pågår försöksverksamhet med ADB inomexekutionsväsendet i fr. o. m. . Sedermera harförsöksverksamheten utvidgats till att omfatta kronofogdemyndigheterna iUppsala län. samt i - de båda senarelänen beräknas vara anslutna till systemet under innevarande budgetår. Förbrukademedel för REX-systemet 1. o. m. har av RSV angivits enligtföljande (. 1968-74 74/75 75/76 76/77 77/78 78/79 Utveckling Underhåll Genomförande Drift 1000 1900 1030 1760 670 1020 1050 2 740 600 1610 1080 3 160 685 = 2 110 = 2 735 = 7 350 =