bet · G301UU7 · 1979-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om förhållandena på I motionen 1978/79: 586 av RolfHagel och (apk) föreslås att beslutar som sin mening geregeringen till känna 1. att kravet påatt FN-resolutionerna om genomförs i praktiken kraftfullt bör stödjas iFN så att del cypriotiska folkets kamp för oberoende, suveränitet,territoriell integritet, alliansfrihet och demilitarisering leder tillframgång, 2. att åtgärderbör vidtas i för att kommissionsrapporten om ockupationsmaktensfruktansvärda kränkningar av de mänskliga rättigheterna offentliggörs, 3. att Sverigeverksamt bör bidra lill att klarhet skapas om de tvåtusen försvunnacyprioternas öde, 4. att -till skillnad - bör rösta för att FN:s sanktionssystem utandröjsmål träder i funktion enligt , om fortsätteratt vägra genomföra FN-resolutionerna, 5. att Sverigeinte bör godkänna pass eller andra handlingar utfärdade av marionettjuntans"Turkish of ". Utskottet har sedanbehandlat motionsyrkanden av liknande innehåll (UU 1978/79: 11). beslöt att dessa skulleanses besvarade med vad utskottet anfört. Sedan Cypernfrågan senast behandlades i harnågra avgörande förändringar i läget inte inträffat. Ingen påtaglig utvecklingmot en lösning av problemen kring den rådande faktiska uppdelningen av ön i engrekcypriotisk och en turkcypriotisk del har ägt rum, vare sig i de direktaförhandlingarna mellan de båda befolkningsgruppernas ledare eller genomFN-behandlingen av frågan. Målsättningen för de förhandlingar som med upprepadeavbrott förs mellan de båda sidorna är att söka skapa ettoberoende, alliansfritl, bikommunalt och federalt . blev det ett avbrott i samtalen, dåturkcyprioterna lade fram ett förslag som grekcyprioterna avvisade eftersom deansåg att det skulle leda till en effektiv delning av ön. FN:sgeneralsekreterare lyckades ansträngningar återsammanföra parterna och enades den cypriotiske presidenten turkcypriotemas ledare om en deklaration, som skulle ligga tillgrund för återupptagna förhandlingar om alla territoriella ochkonstitutionella aspekter. Det-1 1979/80. UU1979/80:7 2 ta hälsades med stor tillfredsställelse. Det dröjdeemellertid bara innan samtalen på nytt bröt samman och ärläget oförändrat. Förhållandena på har alltsedan sommaren 1974, dåturkiska trupper invaderade och ockuperade öns norra tredjedel, vid upprepadetillfällen diskuterats av och säkerhetsråd. Redan hösten1974 uppmanade generalförsamlingen alla stater att respektera Cypernssuveränitet, oberoende, territoriella integritet och alliansfrihet. Vidarebegärdes ett skyndsamt tillbakadragande av alla utländska väpnade styrkor ochupphörande av all utländsk inblandning i angelägenheter. Liknandeuppmaningar har återkommit i generalförsamlingens reso-lurioner i Cypernfråganunder åren därefter, . Också uppmaningar till de bådabefolkningsgrupperna att förhandla för att uppnå en politisk lösning har ingåttsom ett centralt element i samtliga FN-resolutioner t denna fråga.Resolutionerna har antagits med stora majoriteter och med svenskt stöd, menbl. a. ett antal inflytelserika västländer har valt att avstå. En vissskärpning i formuleringarna ägde rum i den resolution som antogs avgeneralförsamlingen . a. fick då det stycke i vilketsäkerhetsrådet traditionellt ombeds att vidta åtgärder för att främjagenomförandet av generalförsamlingens resolutioner en starkare skrivning.Generalförsamlingen rekommenderade att säkerhetsrådet skulle undersöka fråganom genomförandet av dess relevanta resolutioner inom en tidsram och därefter,om så var nödvändigt, anta alla lämpliga och prakriska åtgärder enligt FN:sstadga för att garantera genomförandet av FN:s resolutioner om . Sverigenedlade sin röst vid säromröstning om detta stycke, men stödde därefterresolutionen i sin helhet. Den nedlagda svenska rösten motiverades av vårprincipiella inställning till sanktioner. Enligt en allmän uppfattning i FN ärdet orealistiskt att räkna med sanktioner mot . deltar i FN:s fredsbevarande styrka på (United Nations Force in , UNFICYP). Denna upprättades redan i mars 1964och har förlängts varje halvår. Styrkan består numera av 2 500 man,varav bidrar med en bataljon om 425 man. har även bidragit medpersonal till en internationell civilpolisstyrka på (UNCIVPOL). UNFICYP finansieras med frivilliga bidrag från ettbegränsat antal medlemsstater. Bidragen förslår emellertid inte till fulltäckning av kostnaderna. FN:s underskott för detta ändamål ökar därförkontinuerligt. fordran på FN i detta sammanhang uppgår vid septembermånads utgång till 95,6 milj. kr. har också lämnat finansiella bidrag till deninternationella flyktinghjälpen på . I det svenska inlägget i FN:s generalförsamlingsCyperndebatt betonades bl. a. att den fortsatta närvaron påCypern av FN:s fredsbevarande styrkor inte fär tjäna som en ursäkt för overksamheti UU1979/80:7 3 sökandet efter en politisk lösning. En förlängning avUNFICYP:s mandat utgör inget självändamål, utan det rådrum som därigenom skapasmåste utnyttjas för meningsfulla förhandlingar mellan de båda befolkningsgrupperna.Sådana förhandlingar utgör nyckeln till en slutlig lösning av Cypern-problemet,en lösning som måste bygga på båda parters rättigheter och skyldigheter ochaccepteras av båda. I det svenska anförandet framhölls också att UNFICYP utgören tung ekonomisk börda för FN. Allteftersom budgetunderskottet för UNFICYPfortsätter att öka har de länder som bidrar med FN-trupp nödgats ta på sig enalltmer oproportionerlig andel av kostnaderna. UNFICYP bör inte vara en uppgiftför ett litet antal länder utan ett ansvar för det internationella samfundetsom helhet. Vid det nordiska utrikesministermötet i i slutetav underströk ministrarna på nytt, att FN:s medlemsstater har ettkollektivt ansvar för FN:s fredsbevarande verksamhet och för dess finansiering,och att alla medlemsstater därför måste bidra till att lösa problemen i sambandmed operationernas finansiering. I ett svenskt inlägg , under det nupågående mötet med , vädjades till parterna att återupptasina avbrutna förhandlingar med sikte på en lösning baserad på principerna i1974 års resolution. Det underströks kraftigt ånyo att den frist som vinnsgenom de återkommande förlängningarna av UNFICYP:s mandat måste användas avpartema till meningsfulla förhandlingar med sikte på en politisk lösning avCypernproblemet. Slutligen upprepades kravet att kostnaderna för UNFICYP måstebäras av alla FN:s medlemsstater. Som utskottet konstaterade i sittbetänkande för ett är sedan (UU 1978/ 79:11) har stött FN:s olikasträvanden att få rill stånd en fredlig och bestående lösning avCypernkonflikten, så att suveränitet, oberoende, territoriellaintegritet och alliansfrihet tryggas och den utländska inblandningen irepublikens angelägenheter upphör. Utskottet uttalade vidare i betänkandet: Särskilt som medlemav , , har haft tillfälle att aktivtdriva dessa ståndpunkter. Genom sin långvariga medverkan i och finansiella stödtill FN:s fredsbevarande styrkor på och andra biståndsinsatser har vårtland också lämnat betydande konkreta bidrag till ansträngningarna att få tillstånd en lösning av Cypernproblemet. Från svensk sida har det i FN flera gångerinskärpts att UNFICYP:s närvaro på inte utgör något självändamål ochinte får tjäna som en förevändning för att ytterligare förhala en politisklösning. En dylik måste, om freden och enhet skall bevaras, grundas påen direktuppgörelse mellan de båda befolkningsgrupperna. Inga tillfällen fårförsittas i strävandena att bryta det dödläge i förhandlingarna dem emellan somf. n. råder. Utskottet utgår ifrån att regeringen också fortsättningsvis UU1979/80:7 4 tillvaratar de möjligheter som erbjuder sig att inom FN:sram befrämja en samförståndslösning på . Utskottet vidhåller dessasynpunkter. Därmed torde motionens yrkande 1 om åtgärder inom FN:s ram få ansesbesvarat. Utskottet vill tillägga att det av motionärerna nämndamålet om demilitarisering förutskickades i majdeklarationen av de bådabefolkningsgruppernas ledare. I motionens yrkande 2 begärs svenska åtgärder för att fåtill stånd ett offentliggörande av den rapport som utarbetats av för de mänskliga rättigheterna till följd av cypriotiska klagomålmot för kränkningar i samband med den turkiska invasionen sommaren1974. Kommissionens slutsatser, som antogs , hemligstämplades tillsvidare. på ställföreträdarnivå har därefterbehandlat rapporten, varvid konstaterats att vissa händelser som inträffat påCypern utgör brott mot den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter.Kommittén riktade också en stark vädjan lill parterna att återuppta sinaavbrutna förhandlingar, de s. k. interkommunala samtalen. har i verkat för ettoffentliggörande av rapporten. Denna har sedermera offentliggjorts . Yrkandet 2får därmed anses besvarat. I motionens yrkande 3 efterlyses åtgärder för att skapaklarhet om de ca 2000 försvunna cyprioternas öde. antog utan omröstningen resolution om försvunna på , i vilken generalsekreteraren anmodadesställa till parternas förfogande sina möjligheter att tillsätta ettundersökningsorgan i samförstånd med de båda befolkningsgrupperna och meddeltagande av Internationella röda korset. uttalade sitt stöd för dennaresolution. Något undersökningsorgan har emellertid inte kommit till stånd, iavsaknad av enighet mellan de båda parterna om organets sammansättning ochbeslutsprocedur. uttalade därför sitt beklagande över attgeneralförsamlingens enhälliga beslut inte hade kunnat genomföras.Tillsammans med övriga nordiska länder förklarades också att denna frågaföljdes med allvarlig oro av de nordiska regeringarna; dessa vädjade tillparterna all underlätta en lösning av problemet genom att tillhandahållanödvändiga uppgifter om försvunna personer. Utskottet utgår från att regeringen också i fortsättningenuppmärksammar frågan om de försvunna cyprioterna. Yrkandettorde härmed få anses tillgodosett. I motionens yrkande 4 framförs att - till skillnadfrån -bör rösta för att FN:s sanktionssystem utan dröjsmål träder ifunktion enligt , om fortsätter att vägra genomföra FN-resolutionerna. UU1979/80:7 5 intar traditionellt enmycket återhållsam inställning till krav på sanktioner av FN. Sanktionsvapnetkan endast komma i fråga efter beslut av . Omständigheterna idetta fall är inte sädana att bör ta initiativ till några FN-sanktionermot . Yrkandet idenna del torde därmed få anses besvarat. I motionens femte och sista yrkande föreslås att Sverigeinte bör godkänna pass eller andra handlingar utfärdade av den s. k. of . - Utskottet erinrar om att erkänner den avpresident ledda regeringen som . Sverigestödde också den resolution som antogs av , ivilken utropandet av en turkisk federal stat på beklagades. Sverigegodtar emellertid som resehandlingar de pass som utfärdas av denturkcypriotiska sidan. Detta sker i enlighet med traditionella strävanefter största möjliga rörelsefrihet över gränserna. Ett godtagande av vissahandlingar som resedokument innebär följaktligen inte nödvändigtvis etterkännande av den regim som utfärdat dem. Det viseringsfri-hetsavtal som finnsmed gäller dock inte för turkcypriotiskaresehandlingar. Även deltayrkande torde därmed få anses besvarat. att betraktar motion1978/79:586 som besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (), GunnelJonäng (c), (), (), (), (), Axel () och ().