bet · G301KrU30 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:30 med anledning av propositionerna 1979/80:100 såvitt gälleranslag till stöd till idrotten och 1979/80:125 med förslag om tilläggsbudgetIII till statsbudgeten för /80 såvitt gäller anläggningsstödtill idrotten jämte motioner Utskottet behandlar i detta betänkande dels de förslag som lagts fram ibudgetpropositionen bilaga 13 (jordbruks departementet) i fråga om stöd tillidrotten, dels motioner med anknytning tillden angivna delen av budgetpropositionen, dels de förslag som lagts fram iproposition 1979/80:125 bilaga ,7 () i vad de avserÅreprojektet. dels en med anledning av sistnämnda förslag väckt motion. Tyngdpunkten i betänkandet liggerpå frågor som avser rekreation och turism. I proposition 1979/80:100 bilaga 13() har regeringen under punkterna I 1 och I 2 (s.159-167) föreslagit att 1. till Stöd tillidrotten: Organisationsstöd m. m. för /81 anvisa ettreservationsanslag av , 2. godkänna deriktlinjer för stöd till mindre idrottsanläggningar som förordats ipropositionen, 3. till Stöd tillidrotten: Anläggningsstöd in. m. för /81 anvisa ettreservationsanslag av . I proposition 1979/80:125 bilaga 7() har regeringen under punkt 4 (s. 32-37) föreslagitriksdagen att 1. godkänna de ipropositionen förordade förslagen för avslutande av statens extraordinäraengagemang i , 2. till Stöd tillidrotten: Anläggningsstöd m. m. på tilläggsbudget III till statsbudgeten /80 anvisa ett reservationsanslag av . 1 1979/80. KrU 1979/80:30 I detta sammanhang behandlar utskottet dels de under allmänna motionstiden väcktamotionerna 1979/80:284 av . (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavikten av de synpunkter som utvecklas i motionen när det gäller statliga insatserav rekreationspolitiska medel till i , 1979/80:586av m. (vpk) vari-med hänvisning till vad som anförts i motion 1979/80:585 - yrkas attriksdagen uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag till ensemester- och rekreationsfond, att förvaltas av fackföreningarna ochfinansieras genom en särskild avgift på företagens omsättning, 1979/80:650 av m. fl,(s) vari yrkas att hos regeringen begär att nuvarande bidragsbestäinmelserblir föremål för en översyn så att rekreationsberedningens intentioner på siktkan fullföljas. 1979/80:733 av . (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om planeringsinsatser i inom , 1979/80:862 av ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statsbidrag för plastbeläggning av skidbacke vidRiksskidstadion i . 1979/80:967 av m. (s, c) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. att anhåller att regeringen kommer medförslag som syftar till att fjällsäkerhetsrådet lokaliseras till , (motion 967 i övrigt - yrkandena 1. 3, 4 och del avyrkande 2 - har behandlats av näringsutskottet i betänkandet NU 1979/80:34) 1979/80:1248 av (vpk) och (vpk) vari yrkas 1. att riksdagenhemställer att regeringen upptar förhandlingar med vissa Bohuskommuner angåendeen försöksverksamhet med ökat statligt stöd till kommunala satsningar påfritidsanläggningar/semesterbyar inriktade på bred turism, 2. att riksdagenhemställer att regeringen ger tilläggsdirektiv till utredningen om denstatliga rekreations- och turistpolitiken i enlighet med vad som anförts imotionen, 1979/80:1252 av m.fl. (s) vari yrkas att anhåller att regeringen 1.utarbetar ett konkret handlingsprogram för hur riktlinjerna från KrU 1979/80:30 3 rekreationsberedningens rapport insatser förturism och rekreation skall förverkligas när det gäller de primärarekreationsområdena, 2. förändrarenmansutredningen om den statliga rekreations- och turistpolitiken till enbredare parlamentarisk utredning med oförändrat krav på ett skyndsamt arbete, 3. ger utredningentilläggsdirektiv att föreslå åtgärder mot att attraktiva områden inom deprimära rekreationsområdena privatiseras, 1979/80:1887 av m.fl. (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna attrekreationsberedningen bör få i uppdrag att dels göra bedömningen av vilkaprojekt inom resp. område som från såväl turistnäringens somrekreationspolitisk synpunkt är mest angelägna, dels bedöma storleken av detstatliga stöd som erfordras för att projekten skall kunna komma till utförande, 1979/80:1891 av m.fl.(vpk) vari yrkas att beslutar 1. att underanslaget Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. anslå ett med 7 250 000kr. 2. att hosregeringen hemställa om förslag till reservationsanslag om . 3. att hosregeringen begära förslag till arvodesbestämmelser för idrottsledare ienlighet med motionens förslag, 4. att hosregeringen hemställa om förslag till extra stöd till glesbygdsidrott m. m. för"ett rundare Idrottssverige" i enlighet med vad som anförts imotionen, 5. att hosregeringen hemställa om åtgärder för ett särskilt aktivitetsstöd till klubbarmed kvinnoidrott i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att hosregeringen hemställa om förslag om extra samhällsstöd för idrottsklubbarsbreddverksamhet, 7. att hosregeringen hemställa om en utredning om statliga stipendieformer och socialtrygghet åt idrottsutövare på elitnivå, 8. att hosregeringen begära förslag till statligt stöd till kommuner förhandikappanpassning äv idrottsplatser och lokaler. dels den med anledning av proposition 1979/80:125 väcktamotionen 1979/80:1971 av m. fl. (s) vari yrkas att hosregeringen anhåller om att åtgärder vidtas i syfte att fullföljsenligt de ursprungliga intentionerna med den sociala profil som tidigare fastlagtsav . KrU 1979/80:30 4 Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. För /81 föreslårregeringen att det statliga stödet till idrotten under jordbruksdepartementetshuvudtitel skall uppgå till . tillorganisationsstöd, vilket innebär en ökning med 13 milj. kr., och 44 000 000kr. till anläggningar för idrott, friluftsliv och rekreation m. m. Ipropositionen erinras om att det härutöver kommer betydande resurser idrottentill godo från myndigheter utanför verksamhetsområde.Från utgår sålunda bidrag med ca 80 milj. kr. tillidrottsorganisationernas lokala ungdomsverksamhet i form av lokaltaktivitetsstöd. Vidare utgår statliga medel till utbildning vid idrottsskolorav olika slag. Därtill kominer att det inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska stödåtgärderna byggs anläggningar för idrotts- ochrekreationsändamål. I motion 1979/80:1891 av LarsWerner m. fl. (vpk) föreslås att anslaget till organisationsstöd höjs med . mer än vad som föreslagits i propositionen. Därtill anser motionärernaatt ett särskilt reservationsanslag om . bör utgå till . Vidare förs i motionen fram förslag som syftar till ökatstatligt stöd till en rad olika idrottsändamål. Som ett gemensamt motiv för deåtta yrkandena i motionen anförs att statens ekonomiska stöd till idrotten,största folkrörelse, är så knappt att delar av idrottsrörelsen"skickas i armarna på kommersiella intressen". Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. Regeringens förslag tillmedelsanvisning för nästa budgetår innebär att anslaget ökar med 4 900 000 kr.Medel har bl. a. räknats för en utbyggnad av idrottsanläggningarna vididrottsinstitutet på . Vidare framgår att ett oförändrat belopp om 5 milj.kr. beräknats för upprättande av utvecklingsprogram i de primärarekreationsområdena. Från anslaget utgår bidrag till bl. a. näranläggningar förfriluftsliv och rekreation samt mindre idrottsanläggningar. Vid behandling av propositionen omden kommunala ekonomin (prop. 1978/79:95, KrU 1978/79:4 y, FiU 1978/79:35, rskr1978/79:335) avslog vad som där föreslogs om slopande av detsärskilda statsbidraget till kommunala mindre idrottsanläggningar. a. att den i propositionen föreslagna ordningen med ett KrU 1979/80:30 5 bibehållet stöd till föreningsägda anläggningar och ettslopat stöd till kommunala anläggningar skulle kunna ge upphov till vissagränsdragnings-och tolkningssvårigheter. Föredragande statsrådet redogör iårets budgetproposition för att en översyn av bidragssystemet gjorts inomjordbruksdepartementet och förordar att bidragen till kommunala mindreidrottsanläggningar slopas fr. o. m. . För uppförande,tillbyggnad eller upprustning av mindre idrottsanläggning som ägs av idrottsföreningeller därmed jämförbar sammanslutning skall däremot bidrag kunna lämnas.Tidigare villkor att berörd kommun skall lämna ekonomiska bidrag ellergarantier skall ej längre ställas. Som mindre anläggning bör enligtpropositionen betraktas investeringsobjekt vars totala kostnad är lägre än 0,5milj. Anläggningar som inte kan rymmas inom dennakostnadsram till följd av sin storlek bör betraktas som en kommunalangelägenhet. Vissa andra regler för bidragsgivningen anges också ipropositionen. I proposition 1979/80:125 lämnas enredogörelse för , vars huvudsakliga inriktning lagts fast genombeslut av statsmakterna . Det framgår bl. a. att de sammanlagdadirekta statliga insatserna inom - frånsett lokaliseringsstöd,beredskapsmedel eller stöd i andra generella former som kommit Åreområdet tillgodo - nu uppgår till ca 140 milj. kr. i form av bidrag och lån. I fleraavseenden har statens medverkan inneburit att projektet kommit att genomförasmed väsentligt högre ambitionsnivå än vad som angetts i de ursprungligaplanerna. Detta gäller främst vatten- och avloppssystemet inkl. reningsverket. På grundval av rapporter från rekreationsberedningen.Statskonsult och turistråd föreslås att de extraordinära statligainsatser som gjorts för utvecklingen av Åreområdet som ett primärtrekreationsområde avslutas och att området i fortsättningen skall jämställasmed andra primära rekreationsområden i vad avser statens engagemang. Denekonomiska innebörden av propositionens förslag är bl. a. att staten eftergeren fordran om sammanlagt . i form av lån till Åre Lift- ochKabinbane AB (ÅKAB). En rekonstruktion av kabinbanebolaget skulle därigenom blimöjlig varvid balans kunde uppnås i företaget till följd av kraftigt reduceraderänte- och avskrivningskostnader. Vidare föreslås att ÅKAB får görainvesteringar i skidliftar m. m. med statligt bidrag inom en ram av 10 milj.kr. I övrigt föreslås medel under anslaget till anläggningsstöd bli reserveradeinomen ram av 5 milj. kr. för investeringar i syfte att förlänga turistsäsongenoch främja sommarturismen. Slutligen förklarar sig föredragande statsrådet haför avsikt att föreslå regeringen att besluta om bidrag till vissa andraändamål, bl. a. till byggande av en skidskolelift. KrU 1979/80:30 I motionerna 284, 586, 650. 733,1248, 1252 och 1887 förs fram förslag som gäller åtgärder för rekreation ochturism. Även den med anledning av proposition 125 väckta motionen behandlarsådana frågor. Enligt motion 1252. (s) har ingapåtagliga åtgärder vidtagits för att förverkliga målen för de 25 primärarekreationsområdena. Motionärerna uttalar att avsaknaden av konkreta direktivför utvecklingen av områdena samt bristen på ekonomiska resurser församhälleliga insatser haft till följd att privat fritidsbebyggelse och stugbyarav andelstyp alltmer har gjort intrång på den mest attraktivarekreationsmarken. De anser det uppenbart att en fortsatt utveckling i dennariktning kommer att leda till en allt större segregering av rekreationslivet. I motionen föreslås att vissa åtgärder vidtas isyfte att bevara rekreationsområdena för ett kollektivt nyttjande av den bredaallmänheten. Motionärerna anser sålunda att ett målinriktat statligthandlingsprogram bör utarbetas för rekreationsområdena innefattande riktlinjerför vad turistorgan, kommuner och landsting förväntas göra. Programmet börockså innehålla riktlinjer för hur det ekonomiska stödet för turism ochrekreation skall utvecklas och samordnas. Vidare behövs enligt motionärernasamhällsingripanden mot privatiseringen av de mest attraktiva delarna inom deprimära rekreationsområdena. Därtill erfordras riktlinjer för olika statligamyndigheter, företag, verk m. m. för deras verksamhet inom de primärarekreationsområdena. En del av dessa uppgifter bör enligt motionen kunna läggasinom enmansutredningen om den statliga rekreations- och turistpolitiken underförutsättning att utredningen breddas och görs om till en större parlamentariskutredning. Motionärerna betonar dock ätten sådan förändring inte får försenautredningens arbete, eftersom varje tidsförskjutning enligt deras mening skulleinnebära att den attraktiva marken för rekreationsändamål privatiseras. I motion 1887 (c) erinras om attriksdagen på förslag av kulturutskottet gjorde ett enhälligtuttalande till regeringen om att förslagen i rekreationsberedningens rapport år1978, i de delar där tillräckligt beslutsunderlag fanns, borde läggas tillgrund för beslut av statsmakterna. I årets budgetproposition finns emellertid,anför motionärerna, inte något sådant förslag framlagt eller annonserat. Enligt motionärernas åsikt kan en målmedveten satsning påutvecklingen av turismen i de primära rekreationsområdena - utöver att främjade sociala målsättningarna - medföra att de berörda kommunerna får ettvärdefullt tillskott av arbetstillfällen både på kortare och . Definner det angeläget att vissa projekt av strategisk betydelse för de primärarekreationsområdenas utveckling sätts i gång möjligt genom entidigare- KrU 1979/80:30 7 läggning som beredskapsarbeten, om regeringen på grund avdet trängda statsfinan.siella läget inte nu bedömer det möjligt att tillskapaett särskilt rekreationspolitiskt investeringsstöd. Emellertid motsvarar enligtmotionen de gällande statsbidragsnormerna till kommunerna för beredskapsarbetenför här aktuella investeringar inte en rättvis kostnadsfördelning mellan statoch kommun med avseende på det statliga resp. kommunala intresse som finns fördessa anläggningars tillkomst. Motionärerna anser därför att ett förhöjt bidragbör utgå för dessa investeringar. Hemställan härom görs i motion 1888, somhänvisats till arbetsmarknadsutskottet. Rekreationsberedningen bör enligt motion 1887 få i uppdragatt göra en bedömning av vilka projekt inom resp. område som är de mestangelägna att genomföra samt att för varje särskilt objekt ange storleken avdet statliga stödet. Motionerna 284, 650 och 733 (allas) tar sin utgångspunkt i behovet av insatser för turism och rekreation inomolika angivna primära rekreationsområden. I den förstnämnda motionenunderstryks angelägenheten av statliga insatser för den turistiska utbyggnadenav i . Önskemål om ett utvecklingsprogram förturismen i de två primära rekreationsområdena ochDalsland-Nordmarken förs fram i motion 6.50. Motionärerna understrykersamtidigt det angelägna i att de sociala intentionerna i rekreations- ochturistpolitiken förverkligas. Motion 733 avser planeringsinsatser i Karlsborgskommun som ligger i det primära rekreationsområdet . a. att möjligheter att genomföra åtgärderi detta område inte funnits förränfrågan om bildandet av nationalpark fått sin lösning. Då nu fattatbeslut om nationalpark anser motionärerna det viktigt att med all kraft sättain resurser som gör det möjligt att utveckla på ett sådant sätt attnaturvårdsintressen och friluftsliv inte kommer i konflikt med varandra. I motion 585 (vpk), som behandlasav civilutskottet, anförs som motivering för yrkandet i följdmotion 586 om ensemester- och rekreationsfond att en sådan fackföreningsförvaltad fond börinrättas för att finansiera semesterbidrag till lågavlönade och till dem sompå grund av besvärliga arbetsförhållanden behöver särskild vila ochrekreation. Enligt motionärerna är det viktigt att få till stånd alternativaformer för fritidsboendet, varvid ett sätt skulle vara att fackföreningarnaköper in och bygger fritidsanläggningar. Även i vpk-motionen 1248 intar motivet att få framfritidsanläggningar för breda turistgrupper en framskjuten plats. Motionärernaförespråkar ett ökat statligt stöd till kommunala anläggningar av denna typ. Deuttalar sig också för att alternativa former för samarbete mellan samhället ocholika folkrörelser övervägs i syfte att skapa fler fritidsboendemöjligheter.Enligt motionärerna bör regeringen uppdra åt utredningen om den statligarekreations- och turistpolitiken att behandla hithörande frågor. KrU 1979/80:30 8 Vissa specialfrågor tas upp -i motionerna 862 och 967. I motion 862 (fp) anförs att desvenska backhopparna missgynnas av att deras träningsmöjligheter är sämre än deutländska konkurrenternas. För att förbättra förutsättningarna för träning iSverige är det enligt motionären nödvändigt att 70-metersbacken vid Riksskidstadioni beläggs med plast. Statligt bidrag behövs för att anläggningen skallkunna göras komplett. Som motiv för yrkandet i motion 967(s, c) om lokalisering av fjällsäkerhetsrådet till anges Östersundscentrala läge i förhållande till fjällturistanläggningarna, möjligheterna tillsamverkan med etablerade organ i distributions- och informationsfrågorna,förutsättningarna till kanslimässig samordning av organ med likartadearbetsuppgifter samt kopplingen till den vädertjänstservice som bedrivs iÖstersund. I motion 1971 (s) reses ingainvändningar mot de förslag till bidrag och eftergivande av statliga fordringarsom läggs fram i avsnittet om Å r e p r o -j e k t e t i proposition 1979/80;125. Däremot är motionärerna kritiska mot att skall upphöra somstatlig försöksverksamhet. De anser nämligen att syftet med projektet i storadelar ännu inte tillgodosetts. Sålunda hävdas bl. a. att de åtgärder somhittills företagits lett till att Åre fått karaktären av en alpin utförsåkningsortlämpad endast för penningstarka turister. Motionärerna menar att ytterligareinsatser måste göras för att utveckla breddturismen i så att desociala intentionerna med projektet får genomslagskraft. Sammanfattningsvis föresläs att skallfullföljas som en statlig försöksverksamhet enligt de ursprungligaintentionerna med den sociala profil som fastlagts av både regering ochriksdag. Vissa uppgifter i anslutning till motionerna Beredningen för samordning avstatens insatser för turism och rekreation (rekreationsberedningen) tillkom1976. Beredningen är dels ett samordningsorgan, bildat för att effektiviserade statliga insatser som görs för turism och rekreation, dels ettbevakningsorgan med uppgift att följa vissa frågor av betydelse inom sammaområde. Rekreationsberedningen har i skriften Information frånrekreationsberedningen nr 5/1979 sammanfattat sina mest aktuellaplaneringsuppgifter på följande sätt: Beredningen skall på regeringens uppdrag senast år 1982till regeringen redovisa resultatet av arbetet med utvecklingsprogram församtliga primära rekreationsområden, ge berördakommuner och länsstyrelser råd och vägledning för utarbetande avutvecklingsprogram för de primära rekreationsområdena. KrU 1979/80:30 9 fortlöpandefölja kommunernas arbete med utvecklingsprogrammen för de primärarekreationsområdena, mot bakgrund aven samlad bedömning av utvecklingsprogram i de primära rekreationsområdena tillregeringen redovisa resultatet av programarbetet i sin helhet samt debedömningar och förslag som beredningen med anledning härav vill föra framutifrån ett riksperspektiv, på grundval avlänsstyrelsernas redovisning av länsplanering 1980 och den därtill i tidenknutna redovisningen av vissa frågor i den fortsatta fysiska riksplaneringenställa samman de förslag m. ni. som rör utvecklingen av de primärarekreationsområdena. i samråd med berörda myndigheter och organisationermedverka till att planeringen av de primära rekreationsområdena och övriga områden av större betydelse för turism och rekreation sker i enlighet med de av beslutade principerna. Med dettaföljer att: i samråd medberörda myndigheter och organisationer ge råd och information vad gällerinventering för och planering, projektering och utbyggnad av anläggningar ochområden för turism och rekreation som genomförs av kommuner, organisationer ochenskilda, Särskilt följade insatser beträffande turism och rekreation som görs med hjälp av statligamedel, geunderlagsmaterial för myndigheternas redovisning av de årliga behoven avstatsbidrag till investering och planering inom turism- och rekreationssektorn, bedöma dennärmare avgränsningen av de primära rekreationsområdena, medverka tillatt speciella kvaliteter inom de primära rekreationsområdena säkras, följautvecklingen inom de jDrimära rekreationsområdena och andra viktigare områdenvad avser med turism och rekreation konkurrerande åtgärder och verksamheter ochdärvid hävda rekreationsintressena, bevaka denfortsatta fysiska riksplaneringen, bevaka denfortsatta utvecklingen av . (Bo 1978:01} Utredningen tillkallades i februari1978 med uppdrag att utreda frågan om fritidsboendets framtida utveckling. I direktiven pekas på behovet av att ägna ytterligareuppmärksamhet åt den övergripande frågan om i vilken utsträckning och på vilketsätt samhället bör engagera sig i frågor som rör tillkomsten av fritidsbostäderav olika slag. Utgångspunkten för kommitténs arbete skall vara att olikasamhällsgrupper skall ha frihet att välja mellan olika sätt att utnyttjafritiden. Samhället bör medverka härtill och till att fritidsboendet utvecklasi former som är förenliga med naturvårdens krav och kravet på god hushållningmed naturresurser, energi och samhällsekonomiska resurser heter det i direktiven. 1979/80. KrU 1979/80:30 10 Kommittén bör analysera hurönskemålen om olika former för fritidsbostäder kan komma att utvecklas, varvidsärskilt nya former av fritidsboende skall studeras. 1 de omfattande direktivenkonstateras bl. a. att prisutvecklingen på enskilt ägda fritidsfastighetervarit mycket kraftig, speciellt i de delar av landet där efterfrågan påfritidshus är stor. I anslutning härtill anförs följande. Kostnaderna för att bedrivauthyrning av fritidshus har ökat, vilket i många fall har lett till ökadehyreskostnader. Denna utveckling har gjort att det har blivit svårare för storamedborgargrupper att förvärva eller att hyra en fritidsbostad. Kommittén börstudera utvecklingen av kostnader, värden och priser vad gäller såväl egenägdasom hyrda fritidsbostäder samt föreslå åtgärder som gör det möjligt att skapaett utbud av fritidsbostäder vilket är anpassat till efterfrågan. Kommittén börvidare föreslå åtgärder för att motverka spekulation i mark som är attraktivför utbyggnad av fritidsbostäder. Kommittén har vidare att granskahur olika upplåtelseformer för fritidsbebyggelse harmonierar med lagstiftningenpå olika områden samt föreslå eventuella lagändringar. Frågor rörandeomvandlingen av fritidshus till permanentbostäder och omvänt samt åtgärder föratt motverka negativa konsekvenser av omvandlingen bör utredas skyndsamt.Detsamma gäller frågan om samhällets möjligheter att kontrollera att avtaladeupplåtelseformer bibehålls. I direktiven understryks att kommitténs arbete spänneröver ett brett område. Det framhålls i anslutning härtill att en samordning börske med bl. a. arbetet med den fysiska riksplaneringen och arbetet inomrekreationsberedningen. Utredningen (Jo 1979:07) om den statliga rekreations- ochturistpolitiken I direktiven till utredningsmannen,landshövding , framhålls att utrednin*gen bör komplettera,inte dubblera, de utredningar som redan gjorts rörande fritids- ochrekreationsfrågorna. Utredningen avses ligga till grund för en samlad prövningav rekreationssektorns utbyggnad. Men på de områden där det redan finnstillräckligt med beslutsunderlag får den nya utredningen inte fördröjaåtgärder, betonas det. Det konstateras att den organisation som skötersamhällets insatser på rekreations- och turistområdet är splittrad genoin attansvaret delas mellan flera departement, myndigheter och organisationer.Utredarens uppgift blir därför att ge förslag om en enklare och effektivarestatlig administration. Det är enligt direktiven också viktigt att man får ensammanställning av all den information som redan nu finns tillgänglig på olikahåll. Vidare har utredningen att ta fram material om sektornssamhällsekonomiska betydelse och göra en kartläggning av branschensnäringsvillkor. Folkrörelsernas och andra organisationers medverkan böranalyseras. KrU 1979/80:30 11 Transporternas betydelse för denfortsatta turistutbyggnaden skall också ägnas uppmärksamhet.