bet · G301CU22 · 1979-12-31 00:00:00 — Bostadsmarknadsläget har sedttn undersökts tivbostadsslyrelsen genom enkät till samtliga kommuner. Nedan anges visstiuppgifter ur undersökningen. Bosiadsmarknadslägel vid årsskifcna 1977-78,1978-79 och 1979-80 Årsskifte Antal svar Bostad kanerhållas taget .3-4 månaders lång I den senaste enkäten harkommunerna i storsttidsotnråden i större utsträckning än övriga kommuner svaratatt det iir "lång vtintelid"' för att erhålla bostad - resp. . CU 1979/80:22 I nedanstående tabell harkommunernas svar kombinerats med deras svar ett årlidigare. Kommunernas bedömning av bosladsmarknadslägels förändring mellan 1978-1979och 1979-1980. Antal Bedömning av läget Bostad kan erhållas genast 57 Antal kommuner som anger långväntelid har ökat jämfört med svaren i föregående enkät. Kommunerna tillfrågades hur de bedömdebostadsmarknadsläget . Därvid skulle kommunerna ange om del blirlättare eller svårare för hushållen att erhålla lämplig bostad eller om ingenförändring kan väntas. Kommunernas svar redovisas nedan. Bedömning av hur bosiadsmarknadslägel kan komma all förändras Antal Därav som svarat att det 30 000 - w inv. 10 000-29 999 inv. mindre än 10 000 inv. CU 1979/80:22 20 4.1 Målet för bostadsförsörjningen Statsmakterna htir 1966 och 1967gjort uttaUindcn om tillmänna riktlinjer för bostadsförsöijiiingen -ultahiiidcii som dtircfter bckrtifltils är 1974 och inte hellertlärcfteralcrtiigits. Ultalandeiia innebär till siiinhällels mal i deiiiiti delsktill vttrti att lielti befolkningen sktill beredas stiiula. rviiiligti.vtilplane-rtidc och iiiichiiiiålscniigl utrustade bostäder tiv god kvtililetlill sktiliga kostnader. Det noterades att målsättningens kiinkrcta innebördpåverkas av fiirändringar i bostadskiinsiinieiilcriKis behov och önskcniål.iindrtide levnadsvanor samt den tekniskti och ekoiiomiskti utvecklingen. bekräftelse av de titligarc bedöiiiningtiriittslog vithire fiist till tillgång till en gO(.l och tillräckligt rymlig bosltid- ii|ip till en viss sttiiKlartliiivå - var en omistlig social rättighet. Utskottet konstaterar alt stimhällets tidigare aiigi\'natillinännti mal för bostiidsförsiirjningen kvarslt)r ortibbtide. liksomlidigtire infisie enicller-lidslttrsnittktcrna frän lid till ttnntin-niedbibehälleMi målsällniiig-ge iiiir\ck för en plitiieringsiiiriktning tiven ikorttire perspektiv och besluta om konkreta åtgärder- allt utifrånlöriinderliga förutsättningar bl. a. i friiga om den ekononiiskti utvecklingen.En grtintlläggtinde frägti blir ttli tivgörti när hänsynsttigtindeii till ensviktande ekononiisk iit\eckling skulle påverka inålsättningarntis konkretainnebörd i sådan grad alt del ktin tinscs innebiirti elt uppgivtinde av måletsom sådant eller niiiiskar foriitsättiiingariiti titt na detta mål. Den stiniliällsekonoiiiiskti och bttdgctniässigtt frågantorde i vtisciilligti tielar falla utanför civilulskotlets beredningsoniräde.Utskottet htir dock anledning att i detta stiniinanhang hiiiivisa lill tle avriksdtigen ciihtilligt godtiigna allmänna målen för bostadsförsörjningen - eltbyggtinde som tivser att tillhandahålla medborgarna en grundläggande socialrtittighcl. Det finns eincllerlid en principiell skillnad mellan godlttgbttramöjligheter titt diinipti en sttnihällsekonoiniskt sett oroande utveckling avbosttidssekioriis anspråk på resurser och åtgärder som även på lång siktiitidttnröjer förtitsäitniiigarna för att nå de uppställda målen. Oavsett principiella bedömningar och niirmarebcdöniaitigar av bosttids-byggnadsnivån råder politisk enighet om attbosltidsbvggtindei även över bör märkbtirl öktis utöserluivtiraiide och iiärniast förutsedd nivå. CU 1979/80:22 21 4.2 Vissa allniänna förutsätlnhigar för bostadsbyggandet 4.2.1 Krcdilförsörjningen m. m. 4.2.1.1 Finansplanen och budgetförslaget I budgetpropositionen och vidriksdagens behandling av finansplanen och budgetförslaget (prop. 1979/80:10(1bilaga I och 2. FiU 1979/80:15) ges inga sammanfattande utgångspunkter somdirekt påverkar behandlingen av bostadssektorns tinspråk inför nästti budgetår.Detta torde få ses mot bakgrund tiv bedömning av den typ som redovisats i denpreliniiiiärti nalionalbudgeten (s. 121), nämligen att de byggnadsinvesteringarsom kan förverkligas 1980 begränsas snarare av brist på arbetskraft inombyggsektorn än av finansiella restriktioner. Dessa bedömningar torde ävenutgöra en tiv bakgrundernti lill att rambegränsningar inte föreslås för år1980-en fråga lill vilken utskottet återkommer. Utskottet ttir nedtin (4.2.2)upp något avvikande bedömningar av faktorer som begränstir bygginititttiven. Mer preciserade utgångspunkter för bedömningar kan kommaalt hävdas i kompletleringsproposilionen. Subventionerntissamhällssekonotni.ska betydelse berörs nedan. Riksbanksfullmäktige har den 6 mars1980 godkänt vissa nya regler avseende amortering av obligationslån avsedda förbostadsfinansiering. Beslutet har tilldragit sig uppmärksamhet på grund av tiitobligatiohsreglerna bygger på nya ainorteringsplaner för bostadsinstitutens lånlill flerbostadshus och småhus och på grund av alt dessti amortcringtir fareffekt på boendekostnaderna. Aniorteringsplanerna har påverkats dels av alllöptiderna för lånen förkortats, dels av att tinnuitelsprincipeii övergettstill förmån för eii annttii aniorteriiigsprofil (serielån). Det har uppgetls att avsikten är att ändrtiamorteringskraven även vid konvertering av äldre län - dock med särskild hänsyntill tidigare förhållanden för alt få en mjuk övergång. Det finns enligt ulskoltels mening inte anledning förriksdagen att nu göra några bedömningar i dessa frågor från bostadspolitiskautgångspunkter. Bostadsministern har i frågesvar angett att denytt villkoren för bottenlån självfallet konimer att beaktas vid övervägandenaom förslag till ändrade regler för räntebidrag och villabeskaltning. Sladshypoiekskassan har för utskottet uppgetl attgenomförandet av en i propositionen föreslagen produktionskoslnadsbelåning inteansetts inedförtt särskilda svårigheter för bosladsinstitutens möjligheter attinom deras säkerhetsbedömningiir ge bottenlån upp lill bostadslånets nedregrans. CU1979/80:22 22 har delegationenför bostadsfinansiering träffat överenskommelse med bankerna om delsbyggnadskrediter till del statligt belånade bostadsbyggandet, dels derasförvärv av bostadsobligationer. Bostadsministem anför (s. 51) all denna kredilförsörjningfungerat tillfredsställande under både och men att det tordevara möjligt att förbättra förulsätlningama för en störningsfrikreditförsörjning ytterligare. Del anförda och vad utskottet i övrigt erfarit har integett anledning till något särskilt uttalande. 4.2.1.4 Totalfinansiering m. m. har i anslutning tillbehandlingen av kapitalinarknadspropositionen och därtill knutna förslag (FiU1979/80:8 s. 29) begärt att frågan om "vissa rationaliseringar iadministrationen av bostadsfinansieringssystemet'" ses över och uttalatatt därvid också kunde "övervägas om de statliga bostadslånen skulle kunnaöve]"föras till instituten". Enligt vad utskottet erfarit pågåröverväganden inom regeringens kansli. Det nämnda riksdagsbeslutet i enlighet medfinansutskottets belänkande föregicks bl. a. av ett yttrande i ämnet fråncivilutskoltel lill finansutskottet (CU 1979/80:1 y s. 5). Civilutskottelsmajoritet (s, c) förordade därvid alt finansutskottet skulle föreslå attriksdagen begärde ""en ytterligare konkretisering av deadministrativa och organisatoriska övervägandena i syfte att nå fram till enalternativ lösning med totalfinansiering". Civilutskoltel ansåg inte någotuttalande då vara påkallat som binder de institutionella formerna frånriksdagens sida. Civilutskottels bedömningar gjordes bl. a. mot bakgrund avåsikten all tanken på en integrerad och fullständig finansiering inte kundeavvisas på i kapitalmarknadspropositionen anförda skäl. Vad civilutskoltel sålundaförordat vidarefördes i finansutskottet som reservation (s). 1 motion 1979/80:1833 (s),yrkiinde 6, föreslås riksdagensom sin mening ge regeringen till känna uttalanden om totalfinansiering som äridentiska med vad civilutskotlet förordat i det ovan nämnda yttrandet CU1979/80:1 y. Även motiveringarna är desamma. har sä sent som tagit ställning lillhär åter aktualiserade frågor. Motionsförslaget avstyrks därför. Yrkandet i motion 1979/80:1553 (vpk), yrkande 4 a. är attriksdagen begär ett förslag om statlig totalfinansiering genom en statligbostads- och samhällsbyggnadsbank av bostadsbyggandet och dessföljdinvesteringar. Mot bakgrund av bl. a. utskottets ställningstagandennärmast ovan finns inte anledning till ytterligare överväganden enligtmotionsförslagei. CU 1979/80:22 23 4.2.2 Byggarbetsmarknaden m. m. Utskottet har ovan (3) redogjortför vissa förhållanden på byggarbets-marknaden. Arbetsmarknadsfrågorna somsådana fiiller inte under civilutskottets beredningsoiiiråde. Tillgången påbyggarbetskraft för nybyggnad, ombyggnad, energisparålgärder och underhåll haremellertid centralt intresse för bedömningen av bostadsbyggnadsphiner och merlångsiktiga bostadspolitiska målsättningar. Arbetsmarknadsfrågorna berörs av bostadsininistern genomuttalanden i propositionen. Sålunda anförs (s. 47), mot bakgrund av risken föratt ett ökat byggande leder till icke önskvärda effekter pä arbetsmarknaden,att därpå grundade eventuella behov att begränsa byggandet inte bör avsebostadsbyggandet. Vidare noteras (s. 48) som självklart alt såväl kommunernasom länsstyrelserna kominer att ta hänsyn till sysselsättningsläget när debedömer behovet av ramar. 1 motion 1979/80:1833 (s) (s. 8-9) görs en direktkoppling mellan, ä ena sidan, möjligheterna att tillgodose ett bedömtbosladsbygg-nadsbehov och. ä andra sidan, tillgången lill byggnadsarbetare medsärskild hänsyn till möjligheten att erbjuda verklig anställningstrygghet. Som ovan (4.2.1.1) noterats torde en uppfattning vara allbostadsbyggandets faktiska omfattning nu begränsas främst av tillgången påutbildad arbetskraft. Av uppgifter som utskottet inhämtat tycks framgå atttillgången på byggarbetskraft inte tillåter någon väsentlig och snabb höjningav bostadsbyggandet utan att resurser överförs från andra byggsektorer. Bristpå yrkesarbetare har däremot , enligt vad som uppgetls för utskottet,inte generellt sett stoppat några konkreta bygginiliativ på bostadssidan - dethar där varit fråga om säsongmässiga uljämningsåtgärder. Sett ur bostadssektornssynvinkel torde sålunda arbetskraftstillgången få anses som en begränsning avanspråk på ett ökat byggande iiven om den inte ytterst satt den gräns som delnuvarande byggandet ligger på. Svårigheten att få byggarbetskraft torde ocksåinnebära alt startade projekt försentis. Möjligheterna att öka tillgången påyrkeskunnig arbetskraft - liksom på andra produktionsresurser- blir beroende avbl. a. en ökad rekrytering till denna kår. Detta har i sin tur ansettsförutsatta att bostadsbyggnadsplaneringen kan leda till en i huvudsak jämnbostadsproduktion under överblickbara perioder - sålunda en hänvisning på nytttill tidigare diskussioner om bostadsbyggandet skall ingå i detkonjunkturpåverkade syslem som byggnadsinvesteringarna som helhet kan antasäven i fortsättningeii komma alt ingå i. Utskottet tillförda uppgifter har gett vid handen attuppmärksamheten -inom byggsektorn - på grund av styrmedlens tillgänglighet kanha koncentrerats lill nybyggnad av bosläder med motsvarande mindre beaktandeav de anspråk som ställs eller konimer att ställas när det gäller ombyggnad itraditionell mening, energisparåtgärderoch inte minst underhåll. Utskottet harför sin del utgått frän alt dessa anspråk blir ytterligare belysta så att dekan vägtts in i de mer långsiktigt! övervägandena oin den för bostadssektorn CU 1979/80:22 24 behövliga vrkesutbildade arbetskraften. Även i detltisaninianliaiig får noteras till sådana överväganden gagnar också planeringen avulnyltjaiidel av produktionsresurserna i övrigt och därmedprodtiktionsslrukturcn. Inom civilutskottels berediiingsoniråde faller bl. a.oiiifatlningen av bostadsbyggandet även utan ställiga lån - detta även omregleringen därav sker med stöd i Itigen om byggnadstillstånd m. ni.Omfattningen av detta byggtinde ingick sålunda senast för i beslut ombostadsbyggnadsplaii och projektreserv. Beslulen har i del nuvaranderanisvslcniet falttils av regeringen utan direkta hörande.Bedömningen tiv om regeringen skall förordna om krav pii byggnadstillståndskall enligt lagen gtiras med hänsyn lill sanihällsekonomiska förhållandeneller läget eller andra vasentligti samhällsekonomiskaintressen. Regeringen har dels fördelat ramar för beslul om bl. a.byggntidstillslåiid , dels därefter meddelat föreskritter omatt tillstånd under år 19S0 inte får lämnas om byggiiadskostnaden överstiger400 . Regeringen () har i januari1980 föreskrivit att byggnadstillstånd, med vissti undtintag. t. v. inte skalllämntis för arbeten som tar arbetskraft i anspråk under soininarhalvåret 1980och avser projekt av andra slag än bosläder, sjukhus och vårdhem. Utskottet har inte anledning förorda all ramar för'bostadsbvggandet utan statliga lön läggs fast av . Det finnsemellertid enligt utskottets mening anledning för att betona alt deprinciper för resursfördelning i boendet som fått uttryck i de statligalaneregleriia ktin påkalla likartade överväganden om förutsättningarna förbyggnadstillstånd för enskilt fintin-sierade bostäder och därmed orn delttibyggandes omfattning. Eventuella önskemål att inom den enskilt belånade sektorntillcodose anspråk på markpriser 111. m. som inte kan tillgodoses inom denstatligti belåningens ram bör vid dessa överväganden anses sakna direklbetyclelse. Denna typ av bygginitiativ bör därför anpassas efter omfattningenav därmed konkurrerande intressen. Vad utskottet anfört bör som sinmening ge regeringen till känna. Utskottet har förutsatt attbyggsysselsättningsdelegationeii. knuten till arbelsmarknadsdeparlenienlet. isill arbete tar upp bvggarbetsnmrkiitidsfrå-gorna även utifrån bostadspolitiskautgångspunkter. Därvid bör inte minst beaktas bl. a. ombyggnadssektorn ochutvecklingen av anspråken pä yrkeskunnig arbetskraft för underhåll av bosläder.Del kan i delta och andra sammanhang också vara värdefullt att ytterligarebelysa frågor som htir samband med ökad användning av i olikii omfiittningförtillverkade småhus. CU 1979/80:22 25 4.2.3 Bxggiuidsprisenui m. m. Utvecklingen av priserna pånyproducerade lägenheter har tilldragit sig uppinärksamhel under senare år.särskilt då prisökningen på fierbosladshus, vilken varit mer än dubbelt sä högsom den allmänna prisutvecklingen. Bostadsministem har i budgetpropositionen(s. 52) funnit anledning att stärka insatserna när del galler alt belysa ochförklara utvecklingen. Regeringen har sedermera beniyndigtilbostadsininistern all tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredaprisutvecklingen inom bostadsbyggandet och dess orsaker m. m. Arbetet avsesbedrivas skyndsamt. Utredaren skall kartlägga utvecklingen av byggnadsprisernaunder i första hand senare hälften av 1970-talel. närmare belysa och analyserade faktorer som påverkal prisbildningen saml med utgångspunkt häri undersökaoch belysa möjligheterna att förhindra fortsatta snabba prisstegringar inombostadsbyggandet. Uppmärksamhet skall bl. a. ägnas priseffekler av skildanormer och anvisningar samt huruvida produktionsapparaten är anpassad lilldagens förutsättningar, bl. a. lill övergången till mindre projekt ochvarierande hustyper. Vidare skall intresse ägnas fördelningen av plan- ochexploateringskostnader samt kommunala anslutningsavgifter av olika slag.Utredaren skall även särskilt söka klarlägga om orsakerna till spridningen avbyggnadspriserna för likartade projekt är alt finna i konkurrenssituationeneller andra förhållanden. Utskottet har för sin del med tillfredsställelse noteratatt en särskild utredare konimer alt tillkallas. Ulredtirens uppgifter harangetts sä titt däri även får anses ingå en karlläggning och tinalys avfaktorer som påverkar prisbildningen . Det bör också betonas attutredtirens tinalyser inte minst blir viirdefulla som underlag för merlangsiktiga bedömningar av vilkti anspråk som ställs på sanihället da målsättningarnaför bostadsbyggandet uppfylls i önskvärd takt. Frågan om ut\ecklingen av bvggkoslnaderntt har enligtutskottets mening central betydelse för tilla överväganden om planeringen istort tiv elt bostadsbyggande enligt de godttignii allinännti målen. Som nedtinberörs iir de franitidti inöjligheterna att möta kostntidshöjiiiiigtir med nyasanihälleligti subventioner synnerligen begränsade. Kostnadshöjningar förhyggprodu-cenicinti och framfor allt enireprentidpriseriiti kommer dtirför titti stort fä genomslag i bostadens pris och dtirnied i niöjliglieterna allefterfrägti bostäder av den standard stim samhället anser rimlig.Uppftiltningen titt bostadens pris f. n. är den gruiidläggtinde begrtinsningentiv efterfrågan och därmed av bygginitialiven torde nu acccptertts tiv en hredmtijoritel. Del finns därför, enligt utskottets mening, anledning titt hclontitill den tivseddti utredningen inte fär las lill itittikt för alt uppskjuttiniöiligti incrvägandcn om åtgärder i delfrågor. I motioner htir inte frtiinställts konkreta förshig inomtietta område. Närnitirc uppgifter oni vissti niätbarti faktorer iprisutseckliiigen htir läiiiiials ovan (3) CU 1979/80:22 26 4.2.4 Bostadens pris - subvenlionsnivån Hyran i de allmännyttigabostadsföretagens hus bestäms efter självkostnadsprincipen och påverkar vitthyreslagens bruksvärderegler även hyran i övriga hus. Med utgångspunkt i dessaförhållanden föreslås i motion 1979/80:1553 (vpk), yrkande 1, elt statligt stödgenom ränte- och umorie-ringsfria lån lill de allmännyttiga bostadsföretagen.Slödel skulle täcka dels alla reguljära kostnadshöjningar års nivå,dels dessa förelags särskilda ökade kostnader. Resullatet avses bli ett allmänthyresstopp. . Utskollel har senast i betänkande CU 1979/80:13 redovisat frågorom hyressättningen för bostäder. Härvid har bl. a. erinrats om den utvärderingav bruksvärdesyslemel som pågår inom hyresrätlsulredningen. Utskottet noteradei belänkande CU 1977/78:32. vari nämnda utredning påkallades, attbruksvärdesysleinet utsätts för en delvis motstridig kritik. Å ena sidan hävdasall allmännyttans hyror baseras på högre kostnader än de som förekommer hos deprivata hyresvärdarna, t. ex. sociala merkostnader. Å andra sidan hävdassamtidigt att de allmännyttiga företagen inte tar ut full täckning för sinakostnader vid hyresförhandlingarna. Även underhålls-fondsutredningens arbeteberör härmed sammanhängande frågor. Vidare noteras att förslag aviserats lillhösten beträffande bl. a. rtintebidragen. Det finns bl. a. med hänsyn till detanförda inte skäl att nu överväga ett genomförande av förslag i den riktningsom motionsförslagei anger. 1 motion 1979/80:1833 (s), yrkande 9, föreslås riksdagenbegära överväganden om de allmännyttiga bostadsföretagens sociala merkostnaderoch andra för dessa företag speciella förhållanden som kan påverka derasförvaltningskostnader. Kartläggningen avses ske genom en tiv motionärernaföreslagen bosladsbyggnadskommission, vars uppgifter i övrigt behandlas nedan(4.3.3). I betänkande CU 1978/79:26 (s. 29) anförde utskottet attde allmännyttiga bostadsföretagens situtition i stort otvivelaktigt börytterligare belysas. Utskottet förutsatte att företagen själva skulle tillföraregeringen de grundläggande uppgifterna. Det finns enligt utskottels meninginte anledning att gä ifrån denna bedömning. Förelagen och derasriksorganisation torde ha tillräcklig överblick och sakkunskap för alt utanförmedling av en förordad kommission kunna sammanfalla de speciellaförhållanden som påverkar förelagens förvaltningskostnader. Någon åtgärd frånriksdagens sida för alt påkalla en karlläggning på del sätt som motionärernaföreslagit bör därför inte vidtas. Inte endast byggnadspriserna utan också drift- och underhållskostnaderhar stigit krtiftigt under sentire år. Vissa uppgifter redovisas ovttn (3).Bostadsministem hänvisar (s. 52) beträffande uppvärinning och varmvatten lillutredningen om individuell niiilning m. ni. Vidtirc hänvisas tilltinder-hallsfondsutredningens uppdrag all utreda och lämna förshig till hurhvresuästernti sktill kunna få ett väsentlittt inflvttinde över hur underhälls- CU 1979/80:22 27 Del hänvisas också lill allbostadsrättsutredningen överväger åtgärder för alt genom de boendes inflytandebegränsa drift- och underhållskostnaderna. Till den nämnda frågan anknyter förslagen i motionerna1979/80:1570 (s) och 1827 (s) vari förordas åtgärder som främjar användningenav konstruktioner och material som sänker kostnaderna för drift och underhåll. Den ovan (4.2.3) nämnda utredningen om prisutvecklingeninom bostadsbyggandet m. m. avses bl. a. även överväga om de principer som gäller för beräkning av låneunderlag och pantvärde är lämpliga med hänsynlill möjligheterna att välja material och konstruktion som niininierar drift-och underhållskostnaden. Motion 1979/80:1827 (s) med dess förordande avoptimala avvägningar får därmed anses helt tillgodosedd. Det bakomliggandesyftet med motion 1979/80:1570 (s) får också anses tillgodosett. 1 sammanhanget får också noteras betydelsen av de taxoroch avgifter som direkl ingår i boendekostnaderna. Uppdraget att utredaprisutvecklingen inom bostadsbyggandet in. m. skall belysa kommunala anslutningsavgifterav olika slag. Del torde i detta sammanhang bli nödvändigt alt även berörataxe- och avgifisdelar som riktar sig direkt till de boende. Vidare har iproposition 1979/80:90 (s. 15-19) förelagts vissa uttalanden omkommunala avgifter, en fråga som bereds i finansutskottet. Till finansutskottetsberedning har överlämnats motion 1979/80:327 (fp). I propositionen (s. 53) noteras alt en bidragande orsaklill alt kallhyran ökat mindre än och mindre än prisernai allmänhet är alt kostnaden kunnat finansieras medunderhållslån. Underhållslån kan (CU 1978/79:6) lämnas även under år 1980.Lånen har sänkt hyresnivån med /m- lägenhetsyta. Förslag om all nu skall besluta om förlängningav underhållslånen även . med ändrade villkor, läggs fram imotion 1979/80:331 (vpk), yrkande 1 . Anslagsyrkande 2 behandlas nedan. Enligt utskottets uppfattning föreligger f. n. intetillräckligt underlag för ett beslut om alt förlänga underhållslånen.Motionsförslagen tivstyrks därför. Motion 1979/80:1833 (s). yrkande 8, begränsar sig till enbegäran från sida att regeringen skall lägga fram förslagbeträffande en avlösning av underhållslånen. Elt allmänt hållet slällningsttigande från sidaav föreslagen typ är enligt utskottets mening inte nu lämpligt.Underhållsfondsutredningens pågående arbete kan under alla förhållanden - ochäven samtliga förslag lagts fram - tillföra överväganden i ämnet ytterligareunderlag. Motionsförslagei avstyrks därför. Bostadsininistern hänvisar (s. 44-45) lill tidigareutiahindcn att del inte är rimligt all raknti med någon vtisLiitlig höjning avsubveniionsnivtin i fraintideii. I saninianhaimct redovisas all stödet i formav räntebidrag. CU 1979/80:22 28 bostiidsbidrtig och sktitiemiiiskning för iniielitivtireav småhus nielhin 1978 och 1979 beräknas ha öktit med c;i 2 miljtiiiler kr.till mer än 15 niiljtirder kr. Tillgängliga uppgifter angestydti på att den övervägtindc delen a\ denna ökning är att hänftirti tillskiittcborlftillei. Bosiadsniinisterii aviserar (s. 74) sin avsikt att under år1980 lägga fram vissa förslag om ändrade regler för räntebidrag ined verktinfrån är 1981. En slrä\:in bör enligt bosltidsmiiiislern vara all. med hänsynlill de nivckel sntibba ökningtiriia av samhällets stibveiilioner inomräntebidrags- och skaticsysteniei, minska deiinti ökningstakt. Utskottet ii.arockså nolertil att utredningen om prisutvecklingen inom bostadsbyggandet m.iii. a. även kominer att uppnitirksamina och belystt evenUiella sambtindinelhm ä ena sidan de generella och de riktade statliga hosladssubvenlioiiernaoch å tindrti sidtin prisbildningen. Något'ställningstagande från sida har intepåkallats i detta sammanhang. Vissa konkreta fiågor om räntebidrag tas uppnedan (4.5.2). 4.2.5 Mark- och planfrågor m. m.