bet · G301KU50 · 1979-12-31 00:00:00 — behandlas enriksdagsskrivelse inom område som gäller en utredning avinvandrares valbarhet till vissa statliga organ. Utskottet vill först fastslå att det är en lämplig principatt alla punkter i en riksdagsskrivelse i vilka påkallas åtgärder frånregeringens sida leder till ett regeringsbeslut. Även i de fall regeringenkommer till slutsatsen att en punkt i en riksdagsskrivelse inte bör ellerbehöver föranleda någon åtgärd av regeringen ligger det i klarhetens intresseatt ett regeringsbeslut fattas. Beslutet kan då t. ex. innebära att skrivelseni denna punkt läggs till handlingarna. Detta formella påpekande är föranlett avatt utskottet i ett par fall har iakttagit att skrivelser har uppgetts varaslutbehandlade utan att alla punkter har formaliserats i ett regeringsbeslut. Regeringsbesluten med anledning av riksdagsskrivelsernaredovisas i en skrivelse som regeringen lämnar till samtidigtmed budgetpropositionen. Skrivelsen, som ej utskottsbehandlas, läggs regelmässigttill handlingarna som den anmäls i . Redovisningen iskrivelsen avser regeringsbeslut fattade nästföregående år-30 november föregående år. Från statsrådsberedningen har erfaritsatt en omläggning av redovisningsperioden planeras. Enligt dessa planer skulleskrivelsen omfatta regeringens beslut fr. o. m. ett KU1979/80:50 28 början till nästa början ochöverlämnas till i . I bilaga 12 A finnsvisst bakgrundsmaterial bl. a. en sammanfattning av en historik överskrivelsen som utarbetats av . Utskottet har inget att erinra mot den planeradeomläggningen. Den bör enligt utskottets mening kombineras med en förbättring avskrivelsens uppläggning och innehåll. En överskådligare uppläggning böreftersträvas. Vidare bör de uppgifter som lämnas om regeringsbesluten i vissahänseenden göras mer informativa. Slutligen är det i åtskilliga fall angelägetatt bättre upplysningar lämnas om anledningen till att äldre riksdagsskrivelserinte slutbehandlats. Årets skrivelse (1979/80:102), som avser tiden 1 december1978-30 november 1979, har i sedvanlig ordning blivit föremål för enöversiktlig genomgång inom utskottets kansli vilken redovisas i ovan nämndabilaga. Av bilagan framgår bl. a. att antalet skrivelser som ej slutbehandlatst. o. m. uppgick till 150, varav 79 kom in till regeringen1978 eller tidigare. Båda dessa siffror har varit ungefärligen desamma undersenare år. En mera ingående granskning har, som nämnts, företagits avregeringens åtgärder med anledning av beslut /79 årsriksmöte på de arbetsmarknads- oeh industripolitiska områdena. Utskottetsgranskning har avsett dels om regeringen har dröjt för länge med att fattabesluten med anledning av riksdagsskrivelserna, dels om dessa beslut itillräcklig utsträckning beaktat ställningstagande. Underlag förgranskningen har varit ett omfattande material, som redovisas som bilaga 12 Btill betäkan-det. Utskottet har iakttagit att av de sammanlagt 51 skrivelsersom avlät till regeringen på nämnda områden under föregående riksmötehade 39 slutbehandlats av regeringen vid mittena av . 12skrivelser stod således öppna i ett eller flera avseenden. Utskottet har tagitdel av innehållet i flera av dessa ej slutbehandlade skrivelser och de åtgärdersom regeringen vidtagit. Mot bakgrund av denna granskning kanutskottet inte finna att den tid som förflutit i de aktuella fallen är förlång. Allmänt sett, vill utskottet betona att vad som kan anses vara en långbehandlingstid för en riksdagsskrivelse varierar beroende på olikaomständigheter såsom skrivelsens innehåll, dess samband med vidtagna ochplanerade åtgärder från regeringens sida m. m. Enligt utskottet är detsjälvfallet angeläget att riksdagsskrivelser handläggs så skyndsamt som dessaomständigheter ger anledning till. Inom utskottet har vidare gjorts gällande att regeringeninte tagit tillräcklig hänsyn till beslut. Beträffande två av dessafall - begäran att frågan om tillfälle för organisationer att yttra sigi bl. a. mål om könsdiskriminering borde övervägas (AU 1978/79:39 mom. 13) ochriksdagens uttalande om inrättande av nationella utvecklingsbolag (NU1978/79:59 KU1979/80:50 29 mom. 32) - har utskottet noterat att regeringen kommittill en annan slutsats än . Regeringen ha-- förelagt sinuppfattning i en proposition (prop. 1979/80:129 s. 15 f. resp. prop.1979/80:100 bilaga 17 s. 259) och på så sätt erbjudit tillfälle attta upp frågan på nytt. Beträffande övriga fall, där bristande överensstämmelsemellan oeh regeringens beslut påståtts föreligga, kan utskottet intefinna annat än att beslut blivit i tillräcklig utsträckning beaktat. I detta granskningsärende har också aktualiserats fråganom förhållandet mellan regeringen och de statliga bolagen mot bakgrund av attåtskilliga av de uttalanden som gjort i de granskade ärendena tarsikte på den statliga företagsamheten. I en kanslipromemoria, bilaga 12 C,redovisas rättsläget beträffande regeringens möjligheter att styra verksamheteninom statliga bolag. Utskottet vill först framhålla att möjligheteratt påverka förhållandena inom de statliga bolagen inte är begränsade tilluttalanden riktade till regeringen i samband med behandlingen av propositions-och motionsärenden. kan även genom lagstiftning eller i samband medmedelsanvisning bestämma under vilka former verksamheten vid enskilda statligabolag skall bedrivas. Vidare skall erinras om att utser 18 riksdagsledamötersom får närvara och ställa frågor vid Statsföretags bolagsstämmor.Statsföretags årsredovisning blir också förmål för riksdagsbehandling.Motsvarande gäller för Svenska Varvs årsredovisning. En statlig utredning, dens. k. redovisningsutredningen, vars betänkande (SOU 1978:63) efter avslutadremissbehandling f. n. bereds inom industridepartementet, har föreslagit attregeringen skall överlämna en mer fullständig redogörelse tillriksdagen över det statliga företagsägan-det. Med mellanrum, t. ex.en gång per valperiod, bör rapporten enligt utredningen göras mer omfattandeoch då innefatta en prineipdekla-ration från regeringens sida om det statligaföretagandets mål och riktlinjer. Regeringen bör i ett sådant sammanhang redogöraför hur de statliga företagen levt upp till näringspolitiska ocharbetsmarknadspolitiska viljeyttringar. Enligt förslaget skall redogörelsenföranleda motionsrätt och utskottsbehandling. Vad sedan beträffar regeringens styrning av de statligabolagen utövas denna i formellt avseende vid bolagens stämmor. a.valet av styrelse och möjligheten att i bolagsordningen föra in särskildabestämmelser om exempelvis bolagets målsättning kan regeringens representanterpå bolagsstämman påverka inriktningen av bolagets verksamhet. Utskottet kaninte finna annat än att regeringen handlat på ett korrekt sätt då den - såsomskett i de granskade fallen - beslutat bringa uttalanden till resp.bolags kännedom. Utskottet vill tillägga att det inte är utskottets uppgift attgranska bolagens åtgärder med anledning av dessa uttalanden från riksdagenssida. Utskottetskall ta upp regeringens åtgärder med anledning av KU1979/80:50 30 skrivelse rörande invandrares valbarhet. Medanledning av en motion uttalade sig för en översyn avvalbarhetsbestämmelserna för statliga organ i vilka kommun och landstingskommunhelt eller delvis utser ledamöterna. Översynen skulle syfta till att pröva ivilka av dessa organ valbarhet för utländska medborgare kan komma ifråga.Regeringen uppdrog åt kommunaldemokratiska kommittén att göraden utredning som har begärt. Utskottet konstaterar att inte mindre än 22 månaderförflutit mellan riksdags- och regeringsbeslut. Från haruppgetts att skälet till att regeringen har väntat med att fatta något besluthar varit att frågan ansetts ha ett naturligt samband med frågan omutlänningars rösträtt vid riksdagsval. Denna fråga skulle möjligen komma attomfattas av direktiven till den utredning om vissa grundlagsfrågor som man påett tidigt stadium förutsåg skulle tillsättas. Så blev emellertid inte fallet. Utskottet har förståelse för den synpunkt som framförtsfrån . Denna tämligen begränsade utredningsfråga bordedock ha handlagts med större skyndsamhet. a) Utbddning av libyska medborgare vid Inom utskottet har tagits upp frågaom viss teknisk utbildning av ett antal libyska medborgare vid det helstatligaTelub AB i . Utbildningen påbörjades och avses pågå fyra år.Frågan har gällt regeringens och enskilt statsråds befattning med ärendet.Utskottet har bl. a. mottagit en promemoria angående utbildningen i fråga, somupprättats inom krigsmate-rielexportkommitténs sekretariat. Av nämnda promemoria, som fogas som bilaga 13 A till dettabetänkande, framgår bl, a. följande. eller , med säte i men medverksamhet också på en rad andra håll i landet, år ett av det statliga FörenadeFabriksverken () belagt dotterföretag. Bolaget är i hög gradinriktat på det svenska försvaret. a. sysslar man med radioutrustning,optisk materiel, radar och robotsystem för försvarets räkning. Vidare genomförskvalificerade tekniska utredningar och utbildningsprogram inom sådana områdensom telekommunikation, datateknik och allmän elektronik. Denna verksamhet är iförsta hand inriktad på försvaret, men en marknadsbreddning mot den civilasektorn har inletts. Ett område gäller allmän teknikinformation som avser bådeden militära och den civila sektorn och ett annat regionalt materielunderhållmed inriktning på kvalificerad elektronik, såsom dataterminaler ochminidatorer. Telub är aktieägare i det halvstatliga SWEDEC InterntionalAB, som förmedlar svenska utbildningsinsatser och annat svenskt kunnande till KU1979/80:50 31 Den aktuella utbildningen av libysk personal vidTelub har angetts ligga i linje med denna verksamhet. Telub ingick i mars 1979ett avtal med libyska staten om att utbilda en kontingent om ca80 libyska ungdomar i tekniska ämnen till en nivå närmastmotsvarande svensk gymnasieutbildning. Utbildningen i fråga bedrivs i vid företagetsteknikskola. Utbildningen omfattar - utöver undervisning i engelska som ärundervisningsspråk - grundläggande tekniska ämnen, såsom matematik, fysik,elektricitetslåra oeh elektronik under . ingårett stort mått av praktisk verksamhet, såsom laborationer, enklareapparatbyggen, övningar i mätteknik, felsökningar och reparationer påkonventionell materiel. Efter hand som elevernas färdigheter och kunskapsnivåmedger lämnas undervisning i tillämpad teknik omfattande radar ochtelekommunikation, dator- och reglerteknik m. m. Utbildningsverksamheten är avsedd att hållas helt åtskildfrån Telubs verksamhet för det svenska försvaret. Ingen utrustning som användsi utbildningen utgörs av krigsmateriel eller är underkastad sekretessbestämmelser.I Telubs åtagande ingår inga leveranser av materiel till . säljerinte - och har i varje fall inte sålt -någonkrigsmateriel till på grund av de spända förhållanden som rått och råderi . Inför utskottet har utfrågningar ägt rum med förutvarandeutrikesministern , förutvarande handelsministern ochTelubs verkställande direktör . Utskottet har vidare mottagit enpromemoria i ämnet, som upprättats av expeditionschefen i handelsdepartementet.Promemorian fogas som bilaga 13 B till detta betänkande. Härvid har bl. Telubaffären har inte lett till något formellt ärendeeller beslut av regeringen. tog kontakt medutrikesdepartementet i saken. Ärendet föredrogs för utrikesminister . Någon erinran mot projektet i fråga framställdes intefrån utrikesministerns sida med hänsyn till att det rörde sig om utbildning ochinte krigsmaterielexport. Frågan fördes inte vidare till regeringen i desshelhet. , sedan folkpartiregeringen tillträtt,meddelade att Telub förde förhandlingar omutbildning av libyska tekniker i med sikte på kompetens för inträde påteknisk högskola inom vissa teknikområden. Studierna skulle inte vara inriktadepå krigsmateriel. Vid besök i hade sammanträffat med landetsförsvarsminister som därvid uttryckte intresse för kontakter om köp i Sverigeav vissa slag av defensiv försvarsmateriel. önskade besked om krigsmaterielinspektörens ochhandelsministerns inställning till de nämnda utbildningsplanerna och vissaandra projekt. Något sammanträffande med handelsministen skedde inte hösten KU1979/80:50 32 Krigsmaterielinspektören meddelade den 2november 1978 att all försäljning av krigsmateriel till var utesluten. I bilaga 13 C till detta betänkande redovisas de uppgifterCars lämnade vid utfrågningen inför utskottet. ' första kontakt med Telubaffären skedde den 9februari 1979 i samband med en överläggning på vid vilkenstatssekreteraren i försvarsdepartementet tog upp frågan. Med anledning häravbegärde en orientering i saken, vilken ägde rum . Vid dessaöverläggningar, i vilka förutom bl. a. krigsmaterielinspektörendeltog, framhöll att han ansåg att projektet var olyckligt och att hanavsåg att ta upp frågan till diskussion inom regeringen. Någon tid därefteranmälde saken för statsminister samt utrikesminister , industriminister och samordningsminister . Detframgick enligt därvid att ingen av dessa statsråd tidigare hade varitorienterad i saken. Samtliga delade i sak ' uppfattning angående projekteti fråga. Vid fortsatta överväganden ansågs det emellertid att konstitutionellamöjligheter för regeringen att inskrida saknades. Enligt gavindustriministern, sedan han av Telubs styrelseordförande, generaldirektör , fått en orientering angående utbildningen, uttryck för denuppfattning man kommit fram till oeh att projektet sålunda kunde fullföljas.Dahlberg lämnade en redogörelse för utbildningen till försvarsministerEric Krönmark som underströk betydelsen av att sekretess i fråga om svenskaförsvarshemligheter iakttogs. I enlighet med hemställan vid 1978/79 årsriksmöte (UU 1978/79:25, rskr 226) fillkallades enpariamentarisk utredning för översyn av riktlinjerna för svenskkrigsmaterielexport. I direktiven till utredningen anges bl. a. att utredningenbör ta upp frågan i vad mån det är befogat att betrakta övnings- ochutbildningsanordningar som krigsmateriel. I ett frågesvar i förklaradenuvarande handelsministern att regeringen inte avservidta några åtgärder för att förhindra ifrågavarande utbildningsprojekt. Isamma svar framhölls att den reglering som gäller för svensk export avkrigsmateriel inte omfattar utbildning. Handelsministern hänvisade till attkrigsmateriel-exportkommittén kommer att studera i vad mån riktlinjerna försvensk krigsmaterielexport behöver utvidgas. Den verkställda granskningen har inte föranlett någotsärskilt uttalande från utskottets sida. b) Regeringens beslut i visst"utflaggningsärende" Som närmare framgår av denkanslipromemoria som fogats till detta betänkande som bilaga 14 har utskottetgranskat regeringens beslut i ett ärende om tillstånd till överlåtelse avfartyg. Det gäller ett beslut från enligt vilket regeringenavslog en ansökan om överlåtelse av KU1979/80:50 33 fartygen och till ett liberiansktbolag för registrering i . För att få en bild av hur regeringensbeslut i detta ärende förhåller sig till tidigare och senare praxis har engenomgång gjorts av samtliga regeringsbeslut från det lagen om tillstånd tillöverlåtelse av fartyg trädde i kraft och årsutgång. Enligt lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse avfartyg får svenskt registreringspliktigt skepp eller andel däri inte överlåtasutan tillstånd av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, omskeppet genom överlåtelsen upphör att vara svenskt. Vid prövningen av en frågaom tillstånd till överlåtelse skall särskilt beaktas hur denna påverkareffektivitet och svsselsättning inom sjöfartsnäringen och de ombordanställdasförhållanden. Tillstånd skall inte lämnas, om det strider mot väsentligtallmänt intresse att skeppet upphör att vara svenskt. I förarbetena fill lagen (prop. 1976/77:146, TU1976/77:26, rskr 1976/ 77:344) sägs bl. a. att överföring tillbekvämlighetsflagg normalt får anses strida mot väsentligt allmänt intresse.Det förutsattes emellertid att även här skulle finnas möjligheter till olikalösningar i det konkreta fallet. Av den genomgång av regeringsbeslut om tillstånd tillöverlåtelse av fartyg som gjorts framgår att regeringen i samtliga fall utomdet angående fartygen oeh beviljat ansökt tillstånd.Ärendena har varit av skiftande karaktär. Tillstånd har dock inte i något fallgetts till överlåtelse som innebär överföring till bekvämlighetsflagg medbevarat svenskt driftsinflytande. Ansökningen beträffande fartygen och att överlåtelse skulle ske till ett liberianskt bolag tillhörigt ett avde japanska byggnadsvarv som byggt fartygen. Fartygen avsågs bli registrerade iSingapore. De skulle således komma att segla under bekvämlighetsflagg.Förutsättningen var vidare att fartygen skulle tidsbefraktas av samma franskabefraktare som före överlåtelsen. Detta franska bolag ägdes till av densvenska överlåtaren. Sedan Svenska sjöfolksförbundets representant motsatt sigbifall underställdes ärendet regeringen. anförde i sittyttrande till regeringen att en principiell bedömning av tillståndsfrågan leddetill slutsatsen att överlåtelse inte borde få äga rum. Mot bakgrund av despeciella omständigheter som förelåg i detta fall, nämligen de ekonomiskasvårigheter som rederiet sannolikt skulle råka i om inte tillstånd gavs, ansågsig kollegiet emellertid böra tillstyrka framställningen. Regeringen avslogframställningen med hänvisning till att överlåtelsen inte kun.e anses medförasådant gagn för svensk sjöfart som åsyftas i förarbetena till lagen. Utskottet har vid sin granskning inte funnit annat än attregeringens beslut angående fartygen och står iöverensstämmelse med de intentioner som ligger till grund för lagen omtillstånd till överlåtelse av fartyg. 3 1979/80. Nr 50 '< KU1979/80:50 34 c) Fråga om bidrag till vissa befrielserörelser iZimbabwe-Rhodesia Inom utskottet har tagits upp frågaom svenskt stöd till vissa befrielserörelser i , som lämnadesenligt regeringsbeslut till bl, a, den Patriotiska Frontensgrenar ZAPU och . Utskottet har från mottagit enpromemoria i ärendet vilken fogas som bilaga 15 till detta betänkande.Utskottet har även tagit del av vissa andra handlingar som bl. a. utvisar från svensk sida avböjde en biståndsansökan från biskopMuzorewas parti . Utskottets granskning har inte föranlett något särskiltuttalande från utskottets sida. d) Fråga om remiss av den s. k. Inom utskottet har väckts fråga omvarför inte remittering företogs av betänkandet Ds S 1979:6 av KS-utredningenom betingelser för överförande av huvudmannaskapet för sjukhusettill landstingskommun. Betänkandet överlämnades våren 1979till dåvarande sjukvårdsministern . Genom beslut den 5 juli 1979förordnade regeringen att utredningsbetänkandet jämte skrivelser frånStatsanställdas förbund, socialdemokratiska landstingsgruppen i ,TCO:s statstjänstemannasektion samt representanter för vissa av sjukhusetspersonalorganisationer skulle överlämnas till statens förhandlingsnämnd. Någonremissbehandling av utredningsbetänkandet hade inte företagits. a. till uppgift att efter uppdrag av regeringen ellervederbörande departementschef föra förhandlingar med kommun, landstingskommuneller annan icke statlig huvudman främst om villkor för samverkan mellan statenoch huvudmannen inom sjukvård, utbildning eller forskning. Från har utskottet mottagit enpromemoria i ämnet, som jämte bilagor fogas till detta betänkande (bilaga 16A). Vidare har utskottet tagit del av en skrivelse från Statsanställdas förbundangående handläggningen av frågan. Skrivelsen jämte viss bilaga fogas tilldetta betänkande (bilaga 16 B). Utskottet har efter granskning av ärendet oeh därvidsärskilt mot bakgrund av den uttryckliga begäran om remissbehandling avutredningsbetänkandet som framställts från partsorganisationernas sida funnitatt remissbehandling lämpligen borde ha ägt rum. I övrigt har granskningen integett anledning till något särskilt uttalande från utskottets sida. e) Regeringens kontroll av säkerhetspolisens verksamhet Liksom (KU 1978/79:30 s,33) har utskottet granskat regeringens kontroll av säkerhetspolisensverksamhet. KU1979/80:50 35 (bilaga 17) framgår bl. a. vilka rutiner justitieministernföljer för denna kontroll. Granskningen har inte föranlett något särskilt uttalandefrån utskottets sida. f) Regeringens handläggning av tillsättning avskoldirektörsijänsi i Utskottets granskning har omfattatregeringens beslut om tillsättning av skoldirektörstjänsten i kommun. Denärmare omständigheterna i ärendet liksom de bestämmelser som gäller redovisasi en kanslipromenioria som fogas till detta betänkande som bilaga 18.Regeringens beslut innebar att tjänsten tillsattes med en annan sökande än denskolstyrelsen förordat. Vad som förevarit ger inte anledning till något särskiltuttalande från utskottets sida. g) Frågor om medicinska forskartjänster mot bakgrund avSerafimerlasaret tets nedläggning Utskottet har granskat regeringenshandläggning av vissa frågor om medicinska forskartjänster som föranletts avnedläggningen av Serafimerla-sarettet i . De närmare omständigheternaframgår av en inom utskottets kansli upprättad promemoria, vilken fogas sombilaga 19 till detta betänkande. beslut innebar godkännande avriktlinjer för överflyttning av den läkarutbildning och forskning som berörs avnedläggningen av . Enligt dessa riktlinjer skulleforskningsresurserna knytas till . Tre av de fem professurernasom berördes skulle med anledning av att de blivit lediga omprövas i enlighetmed bestämmelserna i 19 kap. 22 § högskoleförordningen. Beträffande de tvåandra professurerna uttalade att det var lämpligt att de nuvarandeinnehavarna bereddes tillfälle att tjänstgöra som överläkare vid samt att det ankom på regeringen att vidta de åtgärder som krävdesför en sådan övergångsvis anordning. Regeringens uppdrag till institutetinnebar bl. a. att institutet skulle redovisa en plan för den omprövning avforskartjänsterna som skulle äga rum. Härvid skulle bl. a. gälla att viddentill forskningsorganisationen även framgent skullefinnas de ytterligare fem tjänster som professor vilka tillkommer genomomplacering från . Utskottet har granskat regeringensuppdrag mot bakgrund av bestämmelserna om omprövning av tjänst i 19 kap. 22-27§§ högskoleförordningen. I sammanhanget bör erinras om att regeringen genompropositionen 1979/80:136 underställt frågorna om omprövning enligtdessa lagrum. Vad som förekommit ger inte anledning till något särskiltuttalande från utskottets sida. KU1979/80:50 36 Beträffande de två professurer sominte varit föremål för omprövning enligt högskoleförordningen görs vissauttalanden i ett brev till de båda professorerna som enligt uppdragundertecknats av en tjänsteman i . a. sägs i brevetatt erbjudandet att tjänstgöra som överläkare vid inte kanges innebörden att även forskningen och forskarutbildningen skall vara förlagddit. Utskottet har granskat de uttalanden som görs i brevet i förhållande tillvad gett regeringen till känna i fråga om de båda professurerna.Granskningen föranleder inte något särskilt uttalande från utskottets sida. h) Regeringens fastställande av verksamhetstid för 1979års kyrkomötes utredningsnäinnd, m. m. Efter skriftlig framställning avriksdagsledamoten (c) har utskottet granskat regeringenshandläggning av frågan om fastställande av verksamhetstid årskyrkomötes utredningsnämnd ävensom förre kyrkominister ()deltagande i denna egenskap i förhandlingarna vid kyrkomötet. En redogörelseför gällande bestämmelser på området m. m. lämnas i granskningspromemorianbilaga 20. Beträffande nu angivna frågor har utskottet inte funnit anledningatt göra något särskilt uttalande. i) Regeringens handläggning av ärende om ändring istudieslödsförordningensåvitt avser Som framgår av den kanslipromemoriasom fogats som bilaga 21 till detta betänkande har utskottet granskatregeringens handläggning av ett ärende om ändring i studiestödsförordningen.Genom ändringen, som utfärdades , upptogs bl. a. det privatägdaNordiskt musikkonservatorium i den bilaga till studiestödsförordningen somenligt sin rubrik innehåller en förteckning över läroanstalter ochutbildningslinjer vid vilka utgår studiehjälp, studiemedel och särskiltvuxenstudiestöd.