bet · G301KrU24 · 1979-12-31 00:00:00 — En sådan åtgärd skullemedföra att genomgripande ändringar måste göras i ADB-systemet. Sammanlagtblir det fråga om att t2 1979/80.13 saml. KrU1979/80: 24 12 ändraett hundratal program. Varje sådan ändring kräver enligt ca enveckas arbete. Utskottetföreslår att den allmänna mottagaravgiften i förhållande till förslaget ipropositionen höjs med . Beträffande tilläggsavgiftenför innehav av färg-TV tillstyrker utskottet propositionens förslag om enhöjning med . Den föreslagna lagen om ändring ilagen (1978: 478) om avgift för innehav av televisionsmottagare bör ha denlydelse som framgår av bilaga 2 till detta betänkande. riksdagsbeslut angående radions ochtelevisionens fortsatta verksamhet (prop. 1977/78: 91, KrU 1977/78: 24, rskr1977/78: 337) fastslog att någon ändring av de grundläggande principerna förradio-och TV-verksamheten inte var aktuell inför den då föreslående nyaavtalsperioden. Däremot innebar riksdagsbeslutet stora organisatoriskaförändringar. Imotion 509 redovisas starkt kritiska synpunkter på den nya organisationen.Motionärerna anser att moderbolaget och dess fyra dotterbolagbör slås ihop till ett sammanhållet företag med ensamrätt att sända radio- ochTV-program. Något yrkande härom framställs dock inte. I stället yrkarmotionärerna att dels anger nya riktlinjer för radiokoncernensverksamhet (yrkande 1), dels uttalar sig för att ett avtal för hela koncernenskall slutas mellan staten och (yrkande 2). Detförstnämnda yrkandet preciseras i fem punkter av vilka den första innebär attmoderbolaget skall ges övergripande ansvar för verksamheten och utökadefunktioner bl. a. genom att koncerngemensamma operativa organ förläggs dit(yrkande 1 a). I övrigt yrkas att omorganisationen stoppas och attutvärdering av den sker (yrkande 1 b), att utbyggnaden av regional-TV uppskjutstUl nästa avtalsperiod (yrkande 1 c), att kvalitetshöjning genom ökad inhemskteater- och underhållningsproduktion samt mer genomarbetade kultur- ochsamhällsprogram m. m. prioriteras med tillvaratagande av resurser i Stockholmvars sändningstid inte minskas (yrkande 1 d) och att lokalradion ges ökaderesurser bl. a. till bandverkstäder (yrkande 1 e). Utskottet återkommer i detföljande till de tre sistnämnda yrkandena. Detavtal för hela radiokoncernen som avses i yrkande 2 i motionen förutsättsinnebära riktlinjer om att kravet på opartiskhet i programverksamheten skallgälla det totala utbudet, att yttrandefriheten i rundradion skall gälla likaför alla och att demokratistadgandet (i 6 § radiolagen) skall behålla sinhävdvunna innebörd men med tillämplighet också på jämlikhet mellan könen ochandra jämlikhetsfrågor. KrU 1979/80: 24 13 I det beslut om en ny organisation för SverigesRadio som fattades av ingår ansvarsfördelningen mellanmoderbolaget och de olika programbolagen som en principiellt betydelsefull del.Ett beslut om en ändring av denna ansvarsfördelning i enlighet med yrkande 1 ai motion 509 skulle innebära att man i väsentlig mån rubbade grunderna för dennya organisation som är i huvudsak genomförd. Detsamma gäller yrkande 2om ett för hela koncernen gemensamt avtal. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om att utskottet i betänkandet KrU 1978/79:20 (s. 16) uttalade att utskottet förutsatte att återståendeorganisationsförändringar genomfördes på ett ändamålsenligt sätt i huvudsakenligt tidigare angivna intentioner men att man därvid borde ha en viss frihetatt pröva även andra lösningar. Utskottet avstyrker yrkandena 1 a och b samt 2a, b och c i motion 509. Yrkande5 i motion 509 innebär att bör uttala att bör gå ut urSvens ka arbetsgivareförening-e n. Enligt vad utskottet inhämtat övervägs f. n.inom radiokoncernen frågan om vilken organisation som koncernen lämpligast börtillhöra. Utskottet anser att med hänsyn till radiokoncernenssjälvständighet inte bör göra något uttalande i denna fråga. Utskottetavstyrker därför motion 509 yrkande 5. I motion 1678 yrkas att hos regeringenbegär en granskning av och dess dotterbolags verksamhet ienlighet med vad som anförts i motionen. Som stöd för yrkandet uttalas att detkommit fram uppgifter som tyder på att verksamheten inom radiokoncernen intebedrivs rationellt och effektivt. Motionärerna uttalar dels att det förekommeren viss undersysselsättning inom TV-bolaget, dels att en Jämförelse visar attlokalradion producerar något fler sändningstimmar än riksradion trots att denbara har ungefär hälften så många anställda. Utskottethar i det föregående redovisat att föredragande statsrådet funnit det angelägetatt inskärpa att styrelser och företagsledningar i de oUka bolagen har ansvaretför att de medel som erhålls för att bedriva radio- och televisionsverksamhetenanvänds med iakttagande av god hushållning. Han har också framhållit vikten avatt de ansvariga i bolagen tillvaratar möjligheter att genomförarationaliseringar. Utskottet har också redogjort för uttalanden i propositionenom vikten av att bemödar sig cm att redovisa vilkakvalitetsstärkande insatser som görs. Det bör vara möjligt heter det ipropositionen att totalt och för de olika programbolagen ange hurtillgängliga resurser har använts. Såväl utvecklingen av medelsåtgången förprogramverksamheten som utvecklingen i fråga om antalet anställda inom olikapersonalkategorier bör enligt propositionen redovisas. Dessa uttalanden markerarbåde det ansvar för god hushållning som KrU1979/80:24 14 vilarpå styrelser och företagsledningar i de olika bolagen och bolagens skyldighetatt i samband med sina anslagsframställningar redovisa hur tillgängligaresurser har använts. Utskottet vill också framhålla de möjligheter somexempelvis folkrörelserna har att som delägare i radioföretagen påverka dessasverksamhet. Utskottet anser därför inte att en sådan granskning som föreslås imotion 1678 bör ske. Utskottet avstyrker motionen. Riksdagsbeslutet1978 om radion och televisionen innebar bl. a. att vikten av en omfattandefrilansmedverkan betonades kraftigare . I propositionen uttalas attdetta inte synes ha medfört att programföretagen använt en ökande andel av sinaresurser för dylik medverkan, fastän driftmedlen ökat kraftigt. Dettakonstaterande har föranlett ett uttalande om att det finns anledning att omsituationen inte förändras återigen överväga möjligheten att k v o t e r adriftmedelsanslaget, för att på så sätt garantera en rimlig omfattning avfrilansmedverkan. Imotion 1233 hävdas att ett eventuellt regeringsbeslut om kvotering avdriftmedelsanslaget står i strid med den ansvarsfördelning mellanstatsmakterna och radiokoncernen som gäller och som innebär att riksdagenårligen bestämmer den ekonomiska ramen för koncernens verksamhet, medanmoderbolaget beslutar hur tilldelade driftmedel skall fördelas.Motionärerna har ingen erinran mot en ökad frilansmedverkan utan betonartvärtom att det är angeläget att en sådan ökning kommer till stånd. Tanken påen eventuell kvotering avvisas däremot bestämt. Yrkande 1 a i motionen innebäratt bör ge till känna för regeringen att den delar motionärernasuppfattning i denna fråga. Utskottetfår erinra om att frågan om en kvotering av driftmedelsanslagi syfte att garantera en viss omfattning av frilansmedverkan diskuterades avden radioutredning vars betänkande (SOU 1977: 19) låg till grund förproposition 1977/78: 91. I denna proposition uttalade departementschefen (s.183184) att han räknade med att ökningen av programmedlen skulle leda tillatt andelen frilansmedverkan åter kunde öka. a. denna bakgrund anslötsig departementschefen till radioutredningens uppfattning att det f. n. intevar nödvändigt att genom kvotering av anslagen till radion och televisionensöka garantera en viss omfattning av frilansmedverkan. Han framhöll också atten sådan kvotering kunde medföra vissa olyckliga effekter och att den intetillräckligt tog hänsyn till etermediernas behov av frihet och flexibilitet iplaneringen. Den borde därför i det längsta undvikas. Detta uttalandeföranledde inte någon erinran från utskottets sida (KrU 1977/78: 24, s. 4041).Utskottet vill i likhet med departementschefen understryka att det är angelägetatt en ökad frilansmedverkan i radio och television kommer till stånd. Vad somi årets budgetproposition anförts i fråga KrU1979/80:24 15 om en kvotering av driftmedelsanslaget bör enligtutskottets mening inte få uppfattas som uttryck för en ändrad principiellinställning i denna fråga och inte heller som någon uppmjukning avhuvudprincipen att det är som fördelar driftmedelsanslaget.Utskottet anser det inte erforderligt att gör någon hänvändelse tillregeringen i enlighet med yrkande 1 a i motion 1233. Detta yrkande avstyrksalltså. Frågan om på vilket sätt verksamhet börfinansieras har tagits upp i två motioner. I motion 509 yrkas att hosregeringen anhåller om en utredning som ser över finansieringsfråganför radion och televisionen (yrkande 4). Motionärerna anser att det på siktbehövs ett nytt anslagssystem och antyder som en finansieringsmöjlighet attinköp av elektronisk kapitalvaruutrustning beläggs med en särskild avgift. Även i motion 1229 begärs en utredning i detta fallparlamentarisk angående den framtida finansieringen. Denna utredning förutsättsbl. a. skola ta upp frågan om en delfinansiering genom annonsintäkter. I den proposition som utskottet nu behandlar harunderstrukits att inför nästa års anslagsframställning bör göraen noggrann genomgång av olika reforminsatser och särskilt undersöka kostnadernaför dem. Det har också uttalats att det finns anledning för regeringen attnoga följa kostnadsutvecklingen på radio- och TV-området. Utskottet anser inteatt vad som anförts i denna fråga i motion 509 bör föranleda attbegära en utredning av finansieringsfrågan. Utskottet avstyrker därför yrkande4 i denna motion. Vad beträffar motion 1229 får utskottet först erinra omatt beslöt att kommersiell reklam mot vederlag i TV- ochradioprogram inte skulle få förekomma (prop. 1975: 13, KrU 1975: 6, rskr 1975:82). Utskottet har i denna fråga samma uppfattning som 1975 och anser därföratt inte bör uttala sig för en utredning om en delfinansiering avSveriges Radio genom annonsintäkter. Inte heller vad som i övrigt anförts i motionenbör enUgt utskottets mening föranleda att begär en utredning om denframtida finansieringen av den allmänna TV- och radioverksamheten. Utskottetavstyrker därför motion 1229. Utskottet har i det föregåenderedovisat de uttalanden som föredragande statsrådet gjort med anledning av etti anslagsframställning angivet reformprogram för lokalradion.Uppenbarligen har dessa uttalanden av ett stort antal motionärer uppfattats somut- KrU 1979/80: 24 16 tryckför en alltför snäv inställning till lokalradions önskemål om fortsatt utveckling. Sålimdaanförs det i motion 1233 att det i propositionen görs uttalanden som stämmerilla överens med den uppfattning om vikten av en utveckling avlokalradioverksamheten som tidigare gett uttryck för och även medprincipen om självständighet i fråga om medelsfördelningen. Detär enligt motionärerna angeläget att upprepar sin principiella synpå lokalradions verlcsamhet och slår fast principen att det ankommer påSveriges Radio att svara för den närmare medelsfördelningen inom koncernen.Riksdagen bör enligt yrkande 1 b i motionen som sin mening ge till känna förregeringen vad som i motionen anförts om lokalradion. Med anledning av uttalandena i propositionenframhålls i motion 373 att utbyggnaden av bör präglas av ensträvan till ökad lokal och regional förankring. I detta sammanhang ärlokalradion en viktig del. Den bör få utvecklingsmöjligheter somockså den regionala riksprogramproduktionen bör ökas. I motionen framhållsockså att det enligt gällande ordning är som moderbolag somfördelar medlen till de olika programbolagen, en fördelning som dock grundas påriktlinjer som angivits av statsmakterna. Motionärerna yrkar att somsin mening ger tiU känna för regeringen vad som i motionen anförts omlokalradions utveckling och medelsfördelning. Samma innebördhar motsvarande yrkande i motion 503. Imotionerna 188, 652, 1242, 1250, 1259 och 1676 yrkas att skall göraolika uttalanden om lokalradion. Yrkandena är inbördes något olika formulerade,och likaså varierar motiveringarna. Gemensamt för motionerna är emellertid enönskan om uttalanden av tUI förmån för en fortsatt utbyggnad avlokalradion. Dei propositionen gjorda uttalandena och de redovisade motionsyrkandenai fråga om lokalradion ger utskottet anledning att först erinra om att utskottetupprepade gånger gjort uttalanden om den fortsatta utvecklingen avlokalradion. Sålunda framhöll utskottet i betänkandet KrU 1977/78: 24 (s. 80)att det är angeläget att lokalradioverksamheten tillförs personella ochekonomiska resurser som gör det möjligt att successivt förverkliga de mål somsattes upp för lokalradion i proposition 1975: 13 och genom det efterföljanderiksdagsbeslutet (KrU 1975: 6, rskr 1975: 82). I betänkandet KrU 1978/79: 20(s. 21) uttalade utskottet att lokalradion har en väsentlig uppgift att fyllanär det gäller att vidga yttrandefriheten och bredda den politiska debatten.Det är angeläget, framhöll utskottet, att lokalradion inte av brist på resurserhindras att pröva olika vägar att nå det mål som gäller för verksamheten.Önskvärt är att den får möjlighet att genom olika åtgärder förbättra bl. a.den lokala bevakningen. KrU1979/80:24 17 Vad som anförts i motionerna ger utskottetanledning att understryka att utskottet alltjämt har den uppfattning ombetydelsen av lokalradions utveckling som kommit till uttryck bl. a. i de nunämnda båda betänkandena och i beslut som fattat på förslag i dessabetänkan-den. Utskottet anser att som sin mening bör ge till kännaför regeringen vad utskottet med anledning av propositionen och motionerna188, 373, 503, 652, 1233 yrkande 1 b, 1242, 1250, 1259 och 1676 anfört omtilldelningen av medel till lokalradion. Imotion 509 yrkas att skall besluta om nya riktlinjer förradiokoncernens verksamhet innebärande att lokalradion ges ökade resurser, bl.a. till bandverkstäder (yrkande 1 e). Med den formulering som detta yrkande harinnebär det att moderbolaget bör tilldela lokalradion ökade resurser inom denmedelsram som fastställer. Yrkande 6 i samma motion innebär attriksdagen skall uttala att ambitionsnivån för lokalradion bör höjas och attriksdagen därmed skall avvisa regeringens förslag beträffande lokalradionsmålsättningar. I motiveringen kopplas uttalandet om en höjd ambitionsnivådirekt till resursfrågan. Utskottet gör den bedömningen att de nu angivna bådayrkandena tillsammans innebär alt bör uttala att moderbolaget börtilldela lokalradion ökade resurser som möjliggör en höjning av ambitionsnivån. Medhänvisning till att det är uppgift att besluta om fördelningenav medel mellan programföretagen avstyrker utskottet yrkandena 1 e och 6 imotion 509. Yrkandensom innebär att vid fördelningen av medel bör prioriteralokalradion har framförts även i motionerna 647 och 1234 (i båda motionernayrkande 1). Näraliggande är yrkande 1 i motion 1238 vilket innebär attSveriges Lokalradio bör ges möjlighet att bygga upp företaget enligt desslångtidsplan så att basstationsnivån kan vara uppnådd /85. Sammainnebörd har yrkande 1 i motion 1271. Medhänvisning till vad i det föregående sagts om betydelsen av lokalradionsutveckling och om ansvarsfördelningen i fråga om medelsanvisningarna till de olikaprogrambolagen avstyrker utskottet de nu angivna motionsyrkandena. Ettbeslut av som innebär att erforderliga resurser ställs tilllokalradions förfogande föreslås i motion 1685. Även yrkande 3 i motion 1238torde ha denna innebörd. Eftersom enligt den ansvarsfördelning somgäller inte bör ingripa i den fördelning av resurser som har attgöra, avstyrker utskottet även motion 1685 och yrkande 3 i motion 1238. Yrkande2 i envar av motionerna 1238 och 1271 innebär att Lokalradio vid sinfördelning av resurser bör prioritera skogslänen där de stora avstånden innebärsärskilda svårigheter. KrU 1979/80: 24 18 styrksmed hänvisning till att det ankommer på Lokalradio att fördela deresurser som ställs till företagets förfogande. Utskottet vill emellertidsamtidigt nämna att lokalradion i sin anslagsframställning framhållit alt detkrävs särskilda insatser i de två nordligaste länen. Utskottethar upprepade gånger haft att uttala sig angående lokalradiosituationen iVästsverige. Den har ånyo aktualiserats i flera motioner. Sålunda yrkas imotion 647 att som sin mening skall ge till känna för regeringen vadsom i motionen anförts beträffande den västsvenska lokalradiostationen (yrkande 2). Denna station har inom sitt område största delen av Bohuslänoch hela norra delen av . Den har enligt motionärerna stort behovav en personell förstärkning i och . Imotion 1234 framhålls att är det enda i landet som är utan egenlokalradio. Norra delen av länet hör till Radio Trestad och södra delen tillRadio . Situationen är otillfredsställande, men det finns enutvecklingsplan som bör förverkligas. Motionären yrkar att som sinmening ger tUl känna för regeringen att lokalradions närmaste utveckling börkoncentreras till att fylla behovet av lokalradio i (yrkande 2). Enligtmotion 1681 bör som sin mening ge till känna för regeringen att enomorganisation och utbyggnad av lokalradion i enligt vad somanförts i motionen bör prioriteras före annan utbyggnadsverksamhet inomSveriges Radio. Motionärerna anser att Radio Trestad bör förstärkas och RadioSjuhärad göras till ett fristående lokalradioområde. Imotion 1251 föreslås med tanke främst på situationen i och länatt skall uttala att lokalradions organisation bör utformas så genomgående får länstäckande bevaknings- och sändningsområde. Utskottetfår med anledning av de sist redovisade fyra motionerna erinra om attutskottet så sent som behandlade tre motioner om lokalradion iVästsverige (KrU 1979/80: 13). Utskottet redovisade därvid både detplaneringsarbete som bedrivs av en av lokalradions centrala ledning tillsattplaneringsgrupp och en av Radio framlagd plan för utvecklingen avRadio /. Utskottet framhöll att de problem som påtalatsbeträffande lokalradiosituationen i utan tvekan är komplicerade. Deinbegriper också tekniska frågor som har att göra med bl. a. avvägningen avolika sändares räckvidd. Utskottet framhöll vidare dels att en helhetssyn börläggas på lokalradions utveckling i samt ,dels att det ankommer på lokalradions ledning att göra de resursavvägningaroch prioriteringar som behövs för en totalplanering av lokalradionsutveckling. Med hänsyn till det pågående planeringsarbetet och i avvaktan pålokalradioföretagets ställningstaganden till resultatet av detta arbete ansågutskottet att inte borde göra några uttalan- KrU1979/80:24 19 den med anledning av de då föreliggande motionerna.Utskottet gör samma bedömning med anledning av de fyra motioner om lokalradiosituationeni som föreligger. Utskottet avstyrker därför motionerna 647yrkande 2,1234 yrkande 2, 1251 och 1681. Lokalradion i län har stort behov av ökade resurser,uttalas det i motion 644. Medel behövs för att möjliggöra en heltäckandebevakning i länet, ökad medverkan av kulturarbetare och ökad verksamhet avtypen allemansradio. Motionären yrkar att hos regeringen skall begäraförslag som möjhggör de i motionen nämnda åtgärderna inom lokalradion underinnevarande avtalsperiod. Utskottet, som i det föregående uttalat sig omlokalradions resursbehov, anser inte att bör begära något förslag ienlighet med yrkandet i motion 644, som alltså avstyrks. I motion 1671 yrkas att som sin mening skall getill känna för regeringen vad som i motionen anförts beträffande lokalradion iStockholmsområdet i syfte att åstadkomma en förbättring av bevakningen avkommunerna runt . Utskottet, som vill framhålla att lokalradion i sinanslagsframställning angett att särskilda resurser måste satsas istorstadsområdena, anser att inte heller i detta sammanhang bör göranågot uttalande om hur bör fördela driftmedlen till de olikaprogramföretagen eller om hur lokalradioföretaget bör disponera sina resurser.Utskottet avstyrker därför motion 1671. Lokalradion i har dåliga mottagningsförhållandeni och kommuner, uttalas det i motion 539. Motionärerna yrkar attriksdagen hos regeringen skaU begära att vidtar nödvändiga åtgärderså att Skövdesändaren blir möjlig att avlyssna med god hörbarhet i nämndakommuner. Utskottet har tidigare , senast ibetänkandet KrU 1978/79: 20, behandlat motioner som gällt problem med dåligamottagningsförhållanden för lokalradion. Utskottet förutsätter att televerketprioriterar sådana åtgärder som rimligen kan komma i fråga för att åstadkommatillfredsställande mottagningsförhållanden för lokalradion i hela landet. Någonsärskild hänvändelse till regeringen med anledning av motion 539 är enligtutskottets bedömning inte erforderlig. Motionen avstyrks därför. Som utskottet redovisat i det föregående beräknas ipropositionen medel för utbyggnad av regional-TV i . Därjämte uttalas attSveriges Radio i planeringen för den framtida utbyggnaden av den regionalaTV-verksamheten särskilt bör uppmärksamm.a distrikten i norra . Som ettled i detta bör enligt propositionen det sjunde regional-TV-området utgöras avVästerbottensdistriktet. KrU 1979/80: 24 20 I motion 1243 uttalas att det mellansvenskadistriktet omfattande , och halva enligttidigare planering avsetts bli utbyggt som det sjätte regional-TV-distriktet.Motionärerna yrkar att hos regeringen anhåller att detta distriktbyggs ut i enlighet med denna tidigare planering. Eftersom motionärerna inteföreslår någon ändring i medelsberäkningen i propositionen i vad gällerutbyggnaden i torde yrkandet i motionen avse att det mellansvenskadistriktet skall byggas ut närmast efter Växjödistriktet. Utskottetinstämmer i de uttalanden som i propositionen gjorts om utbyggnaden av denregionala TV-verlcsamheten. Vad beträffar Västerbottensdistriktet villutskottet tillägga att även ekonomiska skäl talar för att detta bör bli detsjunde regional-TV-området. Utskottet får med anledning av motionen erinra omatt det i propositionen förutsatts att i närmast kommandeanslagsframställning skall redovisa alternativa planer för utbyggnaden avtelevisionen. Innan dessa planer föreligger är det för tidigt att görauttalanden om i vilken takt och vilken ordning återståenderegional-TV-distrikt bör byggas ut. Med hänsyn till det nu sagda avstyrkerutskottet motion 1243. Utskottet avstyrker också yrkande 1 c i motion 509 omatt utbyggnaden av regional-TV skall uppskjutas till nästa avtalsperiod. Somtidigare redovisats räknas i propositionen med att tre av fyra befintligaAM-sändare skall läggas ner under /81. Det gäller sändarna iStockholm, och . Detta förslag har mötts med invändningar i fyraolika motioner, nämligen 1233 (yrkande 2), 1237, 1677 och 1687.i Utskottetåterkommer senare under till denna fråga. redovisning för innehållet i propositionen som utskottet lämnat i början avdetta betänkande har utskottet bl. a. redogjort för vad föredragandestatsrådet anfört med anledning av de förslag som lagtfram i betänkandet (Ds U 1978: 16) TV-avgifter: inkassering, kontroll ochavgiftsskolk. Av redogörelsen framgår bl. a. att det i propositionen intetagits ställning till vilket system som bör gälla för uppbörden avTV-avgifterna . Med hänvisning härtill avstyrker utskottet det imotion 1247 ställda yrkandet att som sin mening skall ge till kännaför regeringen att administrationen av TV:s licensavgifter bör förläggas tillSorsele. 1Dessa motionsyrkanden har inte tagits med i den redovisning för behandlademotioner som lämnats i början av betänkandet. KrU 1979/80: 24 21 riksdagsbeslut om radion och televisionenbyggde på grundprincipen att radio- och TV-verksamheten i ifortsättningen hk-som dittills skulle vara anförtrodd åt ett företag iallmänhetens tjänst som inom ramen för allmänna riktlinjer arbetade fritt ochsjälvständigt. Detta system med en fri och i publicistiskt avseende oberoenderadio och television innebär att det ankommer på programföretagen ensamma attutforma programverksamheten inom de gränser som följer av radiolagen ochavtalen med staten.