bet · G301CU28 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:28 med anledning av proposition 1979/80:97 om åtgärder motstrålrisker i byggnader såvitt propositionen hänvisats till civilutskottet Regeringen har i proposition1979/80:97 (), såvitt nu är i fråga, föreslagit riksdagenatt 1. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats om bostadslån till åtgärder som avser att minskastrålrisker i bostadshus, 2. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats om räntebidrag m. m. i samband med sådana lån, 3. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats om bidrag till kommunerna för vissa kostnader isamband med åtgärder till vilka lån beviljas, 4. medge attkostnaderna för bidrag till kommunerna som utbetalas under /81får belasta det under trettonde huvudtiteln uppförda förslagsanslaget B 1.Bosladsstyrelsen. Propositionenshuvudsakliga innehåll kan sammanfattas sålunda. På grundval av de förslag som radonutredningen (Jo1979:01) har lagt fram föreslås i propositionen att bostadslån enligtbostadsfinansieringsförordningen (1974:946) skall kunna lämnas för åtgärdermot radon i bostäder. För sådana lån skall bl. a. räntebidrag kunna lämna isyfte att begränsa ökningen av boendekostnaden. Osäkerheten är stor bl. a. beträffande de hälsorisker somkan uppstå på grund av att det förekommer radon i våra bostäder. Kunskapernabehöver förbättras avsevärt och därför föreslås att medel anvisas för enintensifierad forskning om strålning i byggnader. I propositionen behandlasockså frågor om information och utbildning. Som bakgrund till förslagen lämnas vidare en redovisningav de åtgärder som, bl. a. med stöd av hälsovårdsstadgan och byggnadsstadgan,nu vidtas eller kommer att kunna vidtas mot sådana strålrisker i byggnader, somföljer främst av hög radonhalt i vissa bosläder. I propositionen redovisas ettallmänt skisserat, mer långsiktigt handlingsprogram för att minska strålriskeri byggnader. Där redovisas också pågående arbete för att förbättrakunskapsunderlaget och precisera krav som kan ställas enligt hälsovårdsstadganoch byggnadsstadgan. har inte att i detta sammanhang ta ställningtill dessa programfrågor. 1 1979/80. CU1979/80:28 2 De konkreta förslag som läggsfram avser i huvudsak grunder för elt statligt ekonomiskt stöd för sådana åtgärderi byggnader som sänker radondollerhalten i utrymmen från en nivå vid vilken endärav följande bedömd hälsorisk anses oacceptabelt hög till en nivå som anseskunna accepteras. Förslag läggs också fram om bidrag till kommunerna för vissakostnader som har samband med det nämnda stödet. Vidare anmäls en avsikt att -efter regeringsbeslut - använda vissa för energisparstöd anvisade medel förviss information och rådgivning om radon liksom att använda vissa underbudgetdeparlenientets huvudtitel anvisade medel för vissa ytterligareinformations- Och utbildningskostnader. Förslaget i propositionen ommedelsanvisning för forskning har hänvisats till jordbruksutskottet ochbehandlas i dess betänkande JoU 1979/80:38. 2.2 Finansiering av åtgärder i byggnader 2.2.7 Utgångspunkter m. m. - stödets allmänna utformning Regeringen föreslår attgodkänna vad bostadsministern förordat om bostadslån till åtgärder som avseratt minska strålrisker i bostadshus saml om räntebidrag m. m. i samband medsådana lån. Förslagen innebär i huvudsak att kreditstöd genom bostadslån m. m.ställs till förfogande för dessa åtgärder och att kostnaderna för krediterna ivissa fall sänks genom subventioner. När den godkända kostnaden för åtgärdernaöverstiger . skall räntebidrag kunna utgå för den del av lånen somhänför sig till kostnader över detta belopp. När koslnaderna för lånen i ellenskilt fall för upp de totala faktiska boendekostnaderna över en viss niväskall en del av det räntesubventionerade bostadslånet under i princip fem årkunna ersättas med elt helt räntefrilt och stående lån. Bostadsministem betonar att de bakomliggande bedömningarnaav behoven av åtgärder ännu är mycket osäkra. T. v. torde därför riksdagenendast kunna utgå från radonutredningens, planverkets och byggforskningsrådetsberäkningar, gjorda utifrån av radonutredningen förordade gränsvärden. utgår från all normalt inga särskildaåtgärder behöver vidtas i flerbostadshus eller fliiktvenlilerade småhus även omde uppförts med radioaktivt byggnadsmaterial. Det gäller där att se till attventilationen fungerar på avsett sätt. Särskilda åtgärder kan däremot blinödvändiga i sådana självdrtigsventilerade småhus som har en stor andelalunskifferbase-rad gasbetong i stommen. Det blir här aktuellt att anordnafläktventilation med värmeåtervinning till en stimmanlagd kostnad av ca 20 000kr. Antalet sådana småhus har upipskattats till mellan 3 000 och 15000. I ett begränsat antal fall, t. ex. där strålbelastningen förstärks av radonsom avgår från den bebyggda marken eller från fyllnadsmaterial, kan åtgärderbli nödvändiga till en kostnad av . CU1979/80:28 3 sådana hus har uppskattats lill mellan 200 och 2 000.Skulle lägre gränsvärden tillämpas för hus som eljest byggs om på ellgenomgripande sätt kan krav tillkomma på stöd för ett par tusen hus . har enligt förslaget inte att la ställning tilldessa, beräkningar. eller deras förutsättningar. har inte hellerpraktiska möjligheter att göra några egna bedömningar i detta ämne.Beräkningarna visar dock att regeringens utgångspunkt varit att i det heltövervägande antalet bostäder åtgärderna kommer att begränsa sig lillventilationsanläggningar m.m. inom en kostnad av ca /hus. Därav kan del finansieras med energisparbidrag och bostadslån för energisparålgärderenligt från gällande regler. En grundläggande utgångspunkt är att staten inte skall åtasig ett generellt ekonomiskt ansvar. Delta faller enligt allmänna principer påfastighetsägaren. Staten skall emellertid tillhandahållafinansieringsmöjligheter som gör det möjligt för fastighetsägarna att vidtanödvändiga åtgärder. Mot bakgrund av det anförda skulle den komprimeradeframställningen i propositionen kunna belysas med följande exempel. I det helt övervägande antalet fall blir det sålunda frågaom krediter för enkla åtgärder i småhus till en total kostnad av ca 20 000 kr.per hus där. kostnaderna kanske kan fördela sig lika mellan radonålgärder ochenergi-, sparåtgärder. I ett sådant fall skulle en finansiering kunna innebäraföljande. Energisparbidrag utgår med högst . och kombineras ined ett bostadslånför återstoden av energiåtervinningskoslnaderna med . De renavenlilationskostnaderna skulle till - . - täckas genom eltfördjupat bostadslån - elt "radonlån". Den egna insatsen begränsastill . Räntan på bostadslånet i delta fall är nu . Ömamorteringstiden för båda lånen blir 15 årskulle annuiteten fördel första åretbli eller ca . Räntedelen i annuitetenblir avdragsgill. De ökade kostnaderna kan inom gällande hyresgränser berättigatill ökat bostadsbidrag. I regeringsprotokollet noteras all de skatteregler somannars gäller för reparationskostnader som finansieras med bostadslån kommeratt gälla även i dessa fall. Konventionellt beskattade bostadsföretag m. fl.kan sålunda inte göra omedelbara reparationsavdrag i motsvarande delar. Skulle det under samma förutsättningar i övrigt krävasytterligare åtgärder får bostadslånet för de här aktuella åtgärderna ökas. Omkostnaden, utöver energiålgärderna, skulle uppgå till . får bostadslånutgå med 95. procent därav eller . i de fall när del inte går att fåbottenlån. Finns den möjligheten skulle bostadslånet kunna begränsas lill . () och bottenlånet bli . Den egna insatsen blir 4 000 kr.För den del av bostadslånet och bottenlånet som belöper sig på kostnader över25 , i exemplet sålunda av , kan räntebidrag utgåefter en garanterad ränta om . 1' 1979/80. CU1979/80:28 4 Om låntagarens totala kostnader förboendel genom de tillkommande lånekostnaderna blir högre än som motsvararhyresvärdet på orten för del aktuella huset öppnas en möjlighet alt sänkakostnaderna. av del ränlebidragsberätligande bostadslånet - i exempletovan sålunda av . - kan då bli räntefri och stående iprincip . Hur stor denna del skall vara beror sålunda enligt förslagetpå hur mycket låntagaren behöver sänka kapitalkostnaderna netto - med hänsyntill effekter av skatteavdrag - för att inte komma över den beräknade hyran. 2.2.2 Förutsättningar för bostadslån De uttalanden i denna del somriksdagen förelås godkänna innebär dels att bostadslån enligt föreslagnasärskilda regler - radonlån - skall kunna lämnas för sådana åtgärder ibefintliga "bostadshus" som kan antas nedbringa strålriskerna lill enacceptabel nivå, dels all de närmare förutsättningarna för dessa lån börbestämmas av med utgångspunkt i radonutredningens förslag ochde råd och anvisningar som kan komma att utfärdas av . Enligt vad utskollel inhämtat har avsikten varit att lånskall kunna lämnas inte endast för bostadsutrymmen utan även för lokaler avsådan typ som kan ingå i låneunderlaget. Utskottet har ingen erinran mot ensålunda kompletterad allmän låneförutsätining. Utskottet har självfallet inte heller någon invändning motdet allmänna syftet alt ställa kreditmöjligheter till förfogande förfastighetsägare som vill minska de konstaterade hälsorisker som kan varaförknippade med en hög radondotterhalt. Kan man genom redan gällande eller beslutade låneformer fåkrediter för åtgärder som minskar radonriskerna så minskas inte dessamöjligheter genom förslaget - förslaget är avsett att öppna nyakreditmöjligheter. I praktisk hantering måste emellertid radonlånen skiljasfrån energilånen och de reguljära ombyggnadslånen. Utskottet har ovan anslutitsig till vad som anförts om del allmänna syftet. Bostadsministern anför vidare- och förordar att det godkänns av - alt de närmare förutsättningarnaför denna nya lånetyp skall bestämmas av bostadsslyrelsen med utgångspunkt iradonutredningens förslag och i de råd och anvisningar som kommer att utfärdasav . Utskollel kan för sin del inte tillstyrka att ell sålundaformulerat uttalande godkänns av . Det är i praktisk tillämpning frågaom två typer av avgöranden. Först skall konslateras om strålriskerna är allförhöga enligt någon bedömningsgrund. Därefter skall avgöras om åtgärderna kanantas medföra att strålriskerna sänks till en enligt vissa grunder acceptabelnivå. Regeringsförslaget innebär emellertid i sak atthälsovårdsnämnden kommer alt avgöra om strålriskerna i ett hus kan accepteras ellerinte. CU1979/80:28 5 Nämndens beslut beror ytterst på vilka råd och anvisningarsom kommer att ge lill reglerna i 15 § hälsovårdsstadgan ochsom innebär en precisering av när radondollerhalten är så hög att den kan ansesutgöra en sanitär olägenhet i hälsovårdsstadgans mening. Dessa anvisningarkommer att underställas regeringens prövning med hänsyn tillkostnadseffekterna. Lånebeslutets första förutsättning faller därmed inte underbostadsstyrelsens direkta prövning i annan mån än när lån ges för åtgärderutanför räckvidden av 15 § hälsovårdsstadgan. Stadgandet där gäller"byggnad som innehåller boningsrum". har inte förelagts några förslag som rörutformningen av anvisningar. I propositionen refererasemellertid uppgiften att arbete utgår från radonutredningensförslag. Detta är naturligt i nuvarande läge. Som emellertid socialstyrelsenpåpekat (prop. s. 89) i yttrande över radonutredningens förslag bör enskärpning kunna ske om ytterligare information skulle komma fram om risker ochförbättrade åtgärder. bör sålunda inte på sätt som möjligen kantolkas in i uttalandena till regeringsprotokollet binda denna förutsättning varesig till bedömningar eller till radonutredningens hittillspublicerade förslag. Det andra ledet i bedömningarna är om de av husägarenavsedda åtgärderna leder till avsett resultat. Utskottet har inte ansett sigkunna förutsätta att hälsovårdsnämnderna generellt sett har tillgång tillbehövlig kompetens i denna byggnadstekniska del. Bostadsministem noterar ocksåatt inte endast hälsovårdsnämnden utan även kommer all behövage fastighetsägarna större bistånd än vanligt i frågor som rör den tekniskautformningen av arbetena. Den beslutsordning som föreslagits -och till vilkenutskottet nedan återkommer- skulle innebära att tekniskasakkunskap mäste ställas även till förmedlingsorganets förfogande inför kommunernasyttrande över låneansökan. Utskottet har utgått från alt förmedlingsorganetgenom t. ex. personal eller energisparrådgivare i dessasammanhang lämnar fastighetsägare uppgifter om ytterligare energisparåtgärdersom kan böra vidtas i samband med här aktuella arbeten. Enligt ulskoltels mening bör sålunda preciseringen avlåneförutsättningarna i sak inte bindas vare sig lill bosladsstyrelsen ellerlill radonutredningens föreliggande förslag i annan mån än att denämnda bedömningarna i sak formellt måste överföras till att gälla ibostadslånesyslemet. Därmed fillgodoses också syftet bakom bostadsminislernssynpunkt (prop. s. 10) att frågor om gränsvärden för strålning m. m. intekräver beslut av . Det kan också förenas med utskottets ståndpunkt attförutsättningarna för att anvisa medel för ett visst ändamål självfallet måsteavgöras av men all preciseringen av förutsättningarna kan uppdras ålregeringen eller, via regeringen, åt myndigheter. Isammanhanget bör erinras om all planverket hos regeringen begärt CU1979/80:28 6 fastslällelse av nya föreskrifter i Svensk byggnorm -förslag som bl. a. omfattar gränsvärden för nybyggnader ochbyggnadslovsplikliga ombyggnader. Enligt vad utskottet erfarit kommer dessaförslag alt kompletteras. När del gäller åtgärder som inte kräverbyggnadslov får bedömningen även i denna del ske utifrån hälsovårdsstadganskrav såsom dessa preciserats genom råd och anvisningar.Bedömningen faller då på del kommunala förrnedlingsorganel. Förslaget att slödel ges i form av bostadslån innebär, sombostadsininistern påpekar, att vissa allmänna låneförutsättningar automatisktskulle bli gällande även för dessa lån. De exempel som anges (prop. s. 20 n)lorde syfta på kraven i 8 § bostadsfinansieringsförordningen att ombyggnadeninte är av endast ringa omfattning resp. alt ombyggnaden skall medföraväsentlig ökning av bostadsvärdet. Bostadsministem förordar att här nämnda krav.som de preciserats för ombyggnad i övrigt, inte skall gälla som förutsättningförde här aktuella lånen. Hon noterar dock (prop. s 21 ö) alt del ankommer påbosladsstyrelsen au lämna'föreskrifter om bl. a. den lägsta godtagbara kostnadsom skall berättiga till lån. Vad sålunda anförts har när del gäller kravet på väsentligökning av bosladsvärdel inte lett till någon erinran från utskottets sida.Kravet på att åtgärderna skall vara av inte endast ringa omfattning böremellertid stå kvar i princip och preciseras på angivet sätt avbostadsslyrelsen. Slutligen förordas alt som förutsättning för lån skallgälla att anordning för värmeålervinning installeras i vissa fall 0(:h alllåntagaren medger alt åtgärder vidtas som gör det möjligt att följa resultatetav arbetena. Inte heller mot detta har utskottet någon erinran. Vid reguljär ombyggnad begränsas lånemöjligheterna vidareav kravet på alt säkerhet kan ställas inom ett förmånsläge som gertillfredsställande säkerhet för lånet. Vid ombyggnad fastställs detta pantvärdemed utgångspunkt i del pantvärde som skulle ha fastställts för en motsvarandenybyggnad, dock lägst till belopp som motsvarar låneunderlaget. Även förde häraktuella lånen föreslås säkerhet krävas i form av panträtt i fastigheten.Regeringens förslag är emellertid alt säkerhetsläget för dessa lån inte skallknytas till den allmänna pantvärdesberäkningen och att i stället regeringenskall ha all bestämma de krav som bör ställas pä pantbrevets förinånslä- För bostadslån till ombyggnad gäller även denbegränsningen att lån inte utgår om låntagaren kan antas sakna förutsättningaratt infria sina åtaganden eller om behövliga hyror och årsavgifter beräknas bliså höga att påtaglig risk föreligger för förlust. Inga avsteg föreslås fråndessa regler i annan mån än vad som ligger i förslaget om ränte- ochamorteringsfri lånedel. CU1979/80:28 7 2.2.3 Lånevillkor och räntebidrag m. m. Förslaget att kreditstödet utgår iform av bostadslån innebär alt inte endast förutsättningarna utan ävenvillkoren för bostadslån lill ombyggnad blir gällande i den mån inte annatföreskrivs. Enligt propositionen skall sålunda t. ex. villkoren för bostadslåntill ombyggnad gälla t. ex. i fråga om bostadslånets storlek,-ränta,fördjupning, förskott och återbetalning.- Bostadslånet utgår med en för olika ägarkategoriervarieiande procentandel av ett låneunderlag. Låneunderlaget vid ombyggnadmotsvarar den ombyggnadskoslnad soiti länsbostadsnämnden godkänner men får inteöverstiga låneunderiagel för motsvarande nybyggnad eller del beräknade värdetav huset i ombyggt skick. Från dessa regler föreslås inga avvikelser. Reglerna om fördjupning av bostadslån innebär bl. a. altlånet fördjupas automatiskt och utan prövning av möjligheterna att få bottenlånnär låneunderlaget är för flerbostadshus högst . och för småhus högst25 . I övriga fall, när låneunderlaget är högre, får bostadslånetfördjupas om det visar sig omöjligt att få underliggande kredit i reguljärtkreditinstilul. Dessa regler skulle sålunda gälla även för de nu föreslagnalånen. Vid kostnader som är högre än . är räntan f. n. påbostadslånets normaldel och på bottenlån resp. fördjupningsdel 11,7procent. Enligt nu gällande bestämmelser kan preliminärt beviljatlån för ombyggnad av flerbostadshus betalas ut i förskott om låneunderlaget ärhögst . eller om lånet beviljats för miljöförbättring och bidragbetalas ut i förskott. Bostadslån för småhus som skall bebos av sökanden kanbetalas ut i förskott om låntagaren gör sannolikt att han, enligt i första handkommunens bedömning, saknar möjlighet att eljest finansiera arbetena underbyggnadstiden. Utskottet noterar att kreditmarknadsöverenskomnielserna om byggnadskrediteransetts gälla även lån för här aktuella ändamål. Återbetalning skall ske genom annuiteter. Amorteringstidenförordas vara högsl . Avsikten är att amorteringstiden skall bestämmas medhänsynslagande bl. a. lill uppkommande kapitalkostnader. Ett syfte har varitatt den årliga nettoutgiften skall begränsas till ett belopp som är i huvudsaklika för alla, oberoende av länets storlek, och som hushållen normalt kan antasklara. Även däri ligger då en indirekt subventionering. Utskottet har ingen invändningmot vad sålunda förordals. Enligt regeringens förslag skall räntebidrag utgå för dendel av lånen som hänför sig till godkända kostnader, beträffande såvälflerbostadshus som småhus, . - sålunda en avvikelse från vad somgäller för bostadslån i övrigt. Där finns för flerbostadshusen ingen särskildgräns -lägsta kostnad för lån är dock i dessa fall . För egnahemmenutgår räntebidrag endast när låneunderlaget överstiger . Det utgårdock i dessa fall även för lån som avser de första . CU1979/80:28 8 del, med hänsyn till såväl amortering som ränta, t. o. m.bli fördelaktigare för låntagaren alt låna för kostnader om . än förkostnader i intervallet . Dessa marginaleffekterundanröjs genom regeringsförslaget. Utskottet har ingen erinran i denna del. Som ovan berörts föreslås vidare en del av bostadslånet fåvara ränte- och amorteringsfrilt normall för högsl . Denna särskildaförmån anges som ett alternativ fill lån med räntebidrag. Därav följer alt dendel av lånet som belöper sig på kostnader om högst . och sålunda integer rätt till räntebidrag inte heller kan bli ränte- och amorteringsfri. Enförutsättning för att få en slående lånedel skall enligt förslaget vara attdelta behövs för att låntagarens samtliga faktiska årliga neltoutgifter förbostaden m. m. högst skall motsvara bruksvärdehyran för en likvärdig lägenhet.Denna förutsättning anger därmed också hur stor del av lånet inom angivengräns som skall bli ränte- och amorteringsfri. Efter femårsperiodens utgångskall det slående lånet, såvida inte särskilda skäl talar mot detta, förräntasoch amorteras på samma villkor som övriga delar av bostadslånet. Detta torde,med hänsyn till att olika ränta gäller för bostadslånets normaldel och dessfördjupningsdel, ha avsetts att preciseras genom kommande föreskrifter. Det harupplysts att ett särskilt skäl som kan tala mot att låta det stående lånet helteller delvis gå till förräntning och amortering kan vara att den nämndahyresnivån i dåvarande läge skulle brytas. En motsvarande omprövning skall skeäven vid försäljning under det stående lånets löptid. Utskottet har ingen erinran mot förslagets principiellainnehåll i denna del. Anknytningen till en hyresnivå kan emellerfid, trotseventuella möjligheter till högre bostadsbidrag, möjligen medförabetalningssvårigheter för vissa låntagare. Enligt utskottets mening skulledetta kunna ge anledning fill att det öppnas en möjlighet att, om särskildaskäl talar för detta, undantagsvis beräkna den stående lånedelens storlek medhänsyn även till låntagarens ekonomiska förutsättningar i övrigt. Utskottet noterar vidare att de totala nettokostnadernaför boendet till väsentlig del beror på lidigare gällande lån i fastigheten.Detta innebär alt det riktas högre krav på ekonomiska insatser mot densmåhusägare som nedbringat sina lån än mot den som lyckats att - även förkonsumlionsän-damål - la upp nya lån mot säkerhet av uppkomna ägar- elleröverhypo-tek. Med hänsyn emellertid till alt alternativa förslag iangivna delar inte prövats och till att det bedömts vara angeläget alt så snartsom möjligt kunna tillhandahålla krediter har utskottet inte ansett sig böra gåifrån regeringens förslag. Långivningen med dess t. v. osäkra förutsättningargör att den får i vissa delar anses som en försöksverksamhet vars närmareutformning i detaljer får fortlöpande prövas mot bakgrund av vunnaerfarenheter. Med hänsyn till det anförda och till svårigheterna alt nuöverblicka anspråken bör enligt utskottels mening, som en del av etttillkännagivande av vad utskottet anfört, bemyndiga regeringen att - i CU1979/80:28 9 huvudsaklig anknytning till beslut i övrigt -närmare ange förutsättningar och villkor för de aktuella lånen och bidragenäven i delar där ett sådant bemyndigande inte uttryckligt begärts. Utskottetförutsätter att regeringen i lämpligt sammanhang för redovisarerfarenheterna av verksamheten. 2.2.4 Beslut om lån m. m. Bostadsministern anmäler sin avsiktatt senare föreslå regeringen alt del inte skall vara ett hinder för lån idessa fall att arbetena påbörjats innan länsbostadsnämndens beslut föreligger.Som villkor bör endast gälla att lånet tillstyrkts av detkommunala förmedlingsorganet. Denna fråga kräver inte ställningstagande från riksdagenssida. Utskottet har emellertid för sin del ifrågasatt lämpligheten av en sådanordning, i vart fall tills vidare, när det gäller ansökan om lån med ränte- ochamorteringsfri del. Utskollel har också noterat att de energibesparandeåtgärder som i flertalet fall skulle komma att ingå i arbetena inte skulleomfattas av den anmälda regeln. Rent praktiska hanteringsskäl torde tala föratt av bostadsministern aviserat medgivande skulle gälla även till radonlånetknutna energisparåtgärder. Förslaget till innebär vidare att besvärsrättenskulle begränsas som för energisparåtgärder. Utskottet har ingen erinran motdetta förslag. Utskottet har inte heller någon erinran mot attkostnaderna belastar angivna anslag. 2.3 Stöd till kommunerna Regeringens förslag innebär att ettsärskilt stöd utgår till kommunerna för deras medverkan. Stödet skall utgå iform av ett schabloniserat bidrag med . för varje beviljat lån föråtgärder mot strålrisker. Kostnaden skulle belasta anslaget tillbosladsstyrelsen. Utskottet har ingen erinran mot vad bostadsministern förordati denna del. Bostadsministern anmäler sin avsiktatt senare föreslå regeringen alt för innevarande budgetår medel från anslagettill energisparåtgärder ställs till förfogande för vissa insatser av betydelseför kommunerna avseende information och rådgivning m. m. om radon. För attundvika de eventuella svårigheter som kan följa av att angett vissavillkor för användningen av delta anslag bör enligt utskottets meningge regeringen ett direkt bemyndigande. För nästa budgetår avses i stort motsvarande kostnadertäckas från reservationsanslaget G 5. CU1979/80:28 10