bet · G301CU3 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:3 med anledning av propositionen 1978/79:111 om åtgärder motkrångel och onödig byråkrati m. m., såvitt avser bostadsdepartementetsansvarsområde, jämte motioner Regeringenhar i propositionen 1978/79:111 bilaga 12 (), beslutad den22 , dels röresiagil att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612), 2. lag om ändring i lagen (1976:666) om påföljder ochingripanderi vid olovligt byggande m. m., delsberett tillfälle att ta del av vad bostadsministern anfört om deförenklingar som redan har genomförts eller som övervägs samt om visstutredningsarbete. Utskottetbehandlar i detta sammanhang delsden under allmänna motionstiden väckta motionen 1978/79:1669 av m.fl. (m) vari, såvitt nu är i fråga, med hänvisning till motiveringen i motionen1978/79:1108 (m) avsnittet "Mark-och bostadspolitik" hemställs 5.att hos regeringen anhåller om förslag till förenkling av gällandeföreskrifter för byggande i enlighet med vad som I sistnämnda motion anförts, delsde med anledning av propositionen väckta motionerna 1978179: 2462 av GöstaBohman m. (m) vari, med hänvisning till motionen 1978/79:2458 (m), såvittnu är i fråga, hemställs 1.att hos regeringen anhåller om förslag rörande vidare åtgärder ifråga om regleringen av byggnadslov i enlighet med vad i sistnämnda motionanförts, 4. att hosregeringen anhåller om utredning angående förenklingar av bostadslångivningeni enlighet med vad i motionen anförts, 2467 av m. fl. (vpk) varisåvitt nu är i fråga hemställs 1. att som sin mening ger regeringentill känna a) att all mark som enligt planläggningsbslut e. d.avses för samhällsbyggande skall föras över i ägo, b) att enskilt ägda hyreshus successivt bör föras över i ägo ochatt en plan för detta bör utarbetas, tRiksdagen 1979/80. CU 1979/80:3 2 c) att ett förslag till ny byggnadslagstiftning börutarbetas bl. a. med utgångspunkten att de boende eller eljest berörda boendeintressen skall ha ett avgörande inflytande över utformningen av bostäderna och närmiljön, d) attförslag bör föreläggas som öppnar möjligheter för de boendes faktisKa inflytande över förvaltningen av hyreshus, 2492 avPer () och () vari hem ställs att avslårpropositionen 1978/79:111 bilaga 12 beträffande 1. lag om ändring i byggnadsstadgan (1959:612) utomsåvitt avser 75 § andra stycket, 2. lag om ändring i lagen (1976:666) om påföljder ochingripande vid olovligt byggande m. m., 2493 avMarianne () vari hemställs att hos regeringen begär ändring i byggnadsstadgan i enlighet med vad som i motionen anförts. De med anledning av propositionen 1978/79:111väckta och till civilutskottet hänvisade motionerna 1978/79:2462 (m),yrkandena 2 och 3, och 1978/79:2465 (c), yrkandet 6, kommer utskottet senareunder hösten att behandla i sitt betänkande med anledning av propositionen1978/79:213 med redovisning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen. Uppgifteri anslutning till propositionen och motionerna Bestämmelserom byggnadslov m. m. Bestämmelser om byggande och om byggnadslov finns ikap. 5 byggnadsstadgan (BS). De åtgärder som kräver byggnadslov finns uppräknadei 54 §. Lov behövs t. ex. när en helt ny byggnad skall uppföras, när enbefintlig skall byggas om, när sådana ingrepp skall göras som berör byggnadsbärande delar eller som avsevärt påverkar dess planlösning eller yttre utseendesamt när byggnad eller del därav skall användas för väsentligt annat ändamål ändet som förut varit fallet. Även andra åtgärder än sådana som rör byggnaderkräver emellertid byggnadslov. Som exempel kan här nämnas uppförande ellerväsentlig ändring av mur och plank samt schaktning och fyllning i vissa fall. Inomområde med stadsplan är byggnadslovsplikten mera vidsträckt än i andra områden.Inom stadsplaneområde krävs sålunda lov även för exempelvis omfärgning avfasad i vissa fall och för utbyte av taktäckningsmaterial. Generelltundantagna från byggnadslovsplikten är statens och landstingens byggnader (54§ 2 mom. tredje stycket BS). Byggnadslov behövs inte heller för jordbrukets m.fl. näringars ekonomibyggnader, om de ligger utanför område med fastställdgeneralplan, stadsplan eller byggnadsplan (35 § BS). För en- och tvåfamiljshusgäller vissa lättnader i byggnadslovsplikten CU 1979/80:3 3 (54§ 2 mom. första och andra styckena BS). Motivet till detta är att den sombygger ett hus uteslutande för eget bruk inte bör vara bunden av alltförstränga krav på byggnadens inre utformning. Byggnadslovsprövningenär en bedömning i förväg av att den planerade åtgärden inte strider mot vissa i56 § 1 mom. BS angivna författningar eller mot föreskrifter som har meddelatsmed stöd av dessa författningar. Det innebär att hänsyn måste tas till vittskilda intressen vid byggnadslovsprövningen. Här kan nämnas att vid prövningenskall beaktas markhushållning, energihushållning, god miljö, arbetarskydd,brandskydd, sundhet, estetisk utformning samt säkerhet ur byggnadsteknisksynpunkt. Ytteriigare ett viktigt inslag är att den planerade åtgärden måstevägas också mot grannars intressen. 1 många- fall är naturligtvis endast någoteller några av dessa intressen aktuella. Föratt mark skall få användas för bebyggelse förutsätts att den prövas lämpad förändamålet. Sådan prövning sker vid planläggning enligt byggnadslagen (BL).Beträffande annan bebyggelse än tätbebyggelse och beträffande tätbebyggelse avmindre omfattning kan dock prövningen ske i samband med prövning av ansökan ombyggnadslov (5 § BL). Enligt55 § 1 mom. BS skall ansökan om byggnadslov göras skriftligt hos byggnadsnämnden.En ansökan som avser uppförande av en ny byggnad eller tillbyggnad av enbefintlig byggnad skall åtföljas av en situationsplan över tomten samtritningar rörande byggnadsarbetet med erforderlig beskrivning. Vid ansökan omlov för någon annan åtgärd skall fogas erforderliga ritningar ochbeskrivningar. Om ytterligare utredning behövs kan föreläggasökanden att ge in denna inom viss lid (55 § 2 mom.). kan medgebefrielse från skyldigheten att lämna in ritningar, om ansökan avser ett arbeteav mindre omfattning. Nämnden kan också medge att ritningar och beskrivningarlämnas in allteftersom arbetet fortskrider (55 § 3 mom. första stycket).Utöver vad nu har angetts gäller för särskilda fall ytterligare krav på ansökningshandlingar. prövar en ansökan om byggnadslov skall nämnden, som redan harnämnts, se till att den ansökta åtgärden inte strider mot vissa i 56 § 1 mom.första stycket BS uppräknade författningar m. m. Kräver åtgärden tillstånd ocksåav någon annan myndighet, skall nämnden hänvisa den byggande att söka sådanttillstånd (57 § BS). Reglerfinns också om innehållet i beslut i byggnadslovsärenden och om underrättelsertill sakägare (58 § BS). beslut skall meddelas sökandenskriftligt. I sådant beslut skall också bl. a. meddelas erforderligaföreskrifter rörande arbetets utförande. Om byggnadslov beviljas skall genomnämndens försorg underrättelser om beslutet delges sakägare, som nämnden harhört i ärendet. 1*1979/80. CU 1979/80:3 4 1 propositionen föreslås vissa begränsningar avbyggnads-lo v s p I i k t e n . Byggnadslov skall inte krävas för följandeåtgärder beträffande bostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter: Omfärgning av byggnadens fasad, om åtgärden intemedför att byggnadens karaktär väsentligt ändras. Anordnande av en skyddad uleplats med hjälp a v enmur eller ett plank som uppförs i anslutning till bostadsbyggnaden och placerasminst frän tomtgränsen. Muren eller planket får dock inte vara högreän och inte sträcka sig mer än ut från byggnaden. Anordnande a v ett skärmtak i anslutning tillbostadsbyggnaden över en sådan uteplats som anges i punkt 2, över en altan,balkong eller entré. Skärmtaket får dock inte vara större än 12 kvadratmeteroch inte heller sträcka sig närmare tomtgränsen än . Uppförande av högst två uthus eller andra liknandefristående byggnader, som inte är avsedda som bostad, i omedelbar närhet avbostadsbyggnaden. Dessa får dock uppföras endast under förutsättning att densammanlagda byggnadsarean inte är större än , atttaknockshöjden inte överstiger samt att byggnaderna placeras minst 4,5meter från tomtgränsen eller på det avstånd från denna som kan vara föreskriveti fastställd generalplan, stadsplan, byggnadsplan eller utomplansbestämmel-ser. Beträffandeansökan om byggnadslov föreslås i propositionen att ansökan skall få görasmuntligt när det är fråga om enklare åtgärder som inte kräver några ritningar iegentlig mening. Enligt bostadsministern är det inte möjligt att i BS närmareprecisera dessa enklare åtgärder. I stället bör det ankomma på byggnadsnämndenatt närmare ange när muntlig ansökan kan användas. Den enskilde får-enligtbostadsministern -inte någon ovillkorlig rätt att göra sin ansökan muntligt. Tillnybyggnad hänförs enligt 75 § första stycket BS bl. a. uppförande av helt nybyggnad, till- eller påbyggnad av förut befintlig byggnad, ombyggnad ellerannan ändring med avseende på yttre eller inre utförande omombyggnaden är så genomgripande att den kan jämföras med nybyggnad. Förbud motnybyggnad i strid mot plan gäller bl. a. inom områden med fastställd stadsplaneller byggnadsplan. Föratt underlätta för fastighetsägare att fl till stånd godtagbarenergihushållning föreslås i propositionen att BS (75 § andra stycket) ändras.Ändringen innebäratt som nybyggnad inte skall anses anordnande av tillfredsställandeenergihushållning i befintlig byggnad som måste antas stå kvar under längre tidäven om åtgärderna inte vidtas. 1propositionen föreslås att de regler om typgodkännande av konstruktioner ellerutförande i övrigt av byggnader eller andra anordningar som finns i statensplanverks instruktion tas in i BS samt att BS kompletteras CU 1979/80:3 5 medbestämmelse som anger hur byggnadsnämnd skall förfara vid granskning avtypgodkänd produkt eller konstruktion. Förslagtill ny byggnadslagstljining m. m. Den s. k. avgav i september 1979betänkandet Markanvändning och byggande - Ny plan- och bygglag (SOU 1979:65och 66). Betänkandet remissbehandlas f n. Remisstiden utgår den 2 juni 1980.Förslagen i betänkandet (13 kap.) beträffande bygglovprövningens omfattning ochutformning som av utredningen anges utgå från förslagen i propositionen innebärsammanfattningsvis följande. Bygglovföreslås krävas för uppförande av ny byggnad, för tillbyggnad av befintligbyggnad, för ändring av bärande delar eller av dess uppvärmnings-eller ventilationsanordningar, för inrättande och väsentlig ändring avledningar för vatten och avlopp i byggnad och inom tomt i vissa fall, förinvändig ändring av byggnad om dess planlösning påverkas avsevärt. Vidare krävsbygglov om byggnad tas i anspråk eller inreds för väsentligt annat ändamål ändet den förut har använts till. Ominte kommun beslutar annat krävs dock inte bygglov för byggnad vars yta eftervidtagen åtgärd inte är större än och vars taknockshöjd inteöverstiger . Bygglov krävs inte heller för ekonomibyggnader förjordbruk, skogsbruk eller någon därmed jämförlig näring. Bygglov krävs dock ombyggnad kommer att ligga närmare fastighetsgränsen än eller inomstrandskyddsområde. Kommunkan i detaljplan eller markförordnande föreskriva skyldighet att söka bygglovbl. a. för uppförande av helt ny byggnad som enligt föregående stycke inte kräverbygglov samt för omfärgning av byggnad eller utbyte av fasadbeklädnad ellertaktäckningsmaterial saml för andra åtgärder som avsevärt påverkar byggnadsyttre. Vidare kan kommun föreskriva skyldighet att söka bygglov förunderhållsåtgärd beträffande byggnad som är av större värde från historisk,kulturhistorisk, miljömässig eller konstnärlig synpunkt eller som ingår ibebyggelseområde av denna karaktär. Ansökanom bygglov skall enligt utredningen göras muntligt eller skriftligt hosbyggnadsnämnden. Utredningen anser det knappast möjligt att uttömmande reglerai vilka fall en ansökan skall eller bör vara skriftlig eller muntlig. Svenska föreningen för byggnadsvård har förkännedom meddelat utskottet att föreningen vid sitt årsmöte den 21 aprilbeslutat uttala att byggnaders yttre är av så väsentlig betydelse förbebyggelsemiljö och stadsbild att det är nödvändigt att byggnadsstadgan även ifortsättningen stipulerar byggnadslovsskyldighet för byte av fasadmaterial ochomfärgning av fasad. CU 1979/80:3 ' 6 Förenklingav bestämmelserna om byggnadslov m. m. Dåvarande bostadsministern tillkallade under våren1978 en arbetsgrupp med uppdrag att skyndsamt lägga fram förslag till förenklingarav bestämmelserna om byggnadslov. Arbetsgruppen överlämnade i oktober 1978promemorian Förenklad byggnadslovsprövning. Promemorian som harremissbehandlats redovisas i den i detta betänkande behandlade propositionen1978/79:111, bilaga 12 (). Förslagtill lagom ändring i byggnadsstadgan (1959:612)(BS)samt förslag till lagomändring i lagen (1976:666)om påföljder och ingripanden vid olovligt byggande m.m. läggs fram i propositionen. Förslagen innebär i denna del .sammanfattningsvisföljande. 1 avsikt att begränsa omfattningen av byggnadslovsplikten föreslåsatt byggnadslov inte längre skall krävas för vissa åtgärder beträffandebostadsbyggnad med högst två bostadslägenheter. Sålunda föreslås attbyggnadslov inte längre skall behövas för att färga om fasad omåtgärden inte medför att byggnadens kraktär väsentligt torändras eller för attanordna skyddad uteplats med hjälp av mur eller plank under vissaförutsättningar eller för att bygga ett skärmtak t. ex. över entré. Vidareföreslås att högst två mindre s. k. komplementbyggnader skall fl uppföras utanbyggnadslov, att som nybyggnad inte skall anses anordnande avtillfredsställande energihushållning i vissa fall samt att vissa regler omtypgodkännande tas in i BS. Slutligen föreslås att ansökan om byggnadslovbeträffande enklare åtgärder skall lå göras muntligt. Imotionen 1978/79:2492 (s) yrkas att avslår de i propositionens bilaga12 framlagda lagförslagen utom såvitt avser förslag om att som nybyggnad i vissafall inte skall anses anordnande av tillfredsställande energihushållning.Motionärerna anser bl. a. att det kan ifrågasättas om inte förslagen ipropositionen kommeratt ge upphov till ny byråkrati och att starka skäl finnsatt avvakta utfallet av bygglagarbetet. Ipropositionen uppges (bil. 12 s. 3) att byggnadslagstiftningen uppfattas somkrånglig och att det är nödvändigt att vidta åtgärder i syfte att åstadkommaförenklingar. Eftersom en ny byggnadslagstifining inte kommer att kunna trädai krafi förrän in anser bostadsministern attförenklingar nu måste göras inom ramen för gällande byggnadslagstiftning.Sedan propositionen förelades har den s. k. iseptember 1979 presenterat förslag till ny plan-och bygglag-en lagstiftning somav utredningen föreslås träda i kraft . Förslageni beträffande byggnadslovsprövningens omfattning och utformninganges av utredningen utgå från förslagen i propositionen. förslagi dessa delar har sammanfattats ovan (s. 5). mening är det av största vikt att åtgärder vidtas i avsikt attförenkla byggnadslagstiftningen såvitt avser både bestämmelserna om CU 1979/80:3 7 Tillräckliga skäl saknas sålunda att i avvaktan på atten ny plan- och bygglag skall träda i kraft avstå från de förenklingar som kanske inom ramen för gällande byggnadslagstiftning och som kommer att minska endel av den inte önskvärda byråkratin i sammanhanget. Redan på denna grund anserutskottet att tillräckliga skäl saknas att tillstyrka avslagsyrkandet imotionen 1978/79:2492 (s). De i propositionen framlagda lagförslagen tordetämligen väl kunna överföras till en ny byggnadslagstiftning. Somovan nämnts föreslås i propositionen beträffande bostadsbyggnad med högst tvåbostadslägenheter att omfärgning av fasad skall 11 ske utan krav påbyggnadslov om åtgärden inte medför att byggnadens karaktär väsentligtförändras. Den förhandskontroll som f n. gäller inom stadsplanelagt område hartill syfie att tillgodose estetiska krav. Utskottet,som enligt vad som ovan framgått inte har någon erinran mot förslaget i dennadel, vill dock stryka under vikten av att berörda myndigheter noga följerutfallet av den nya regeln. Speciellt viktigt är det naturligtvis att demiljökrav som har ställts upp för område med särskilda skyddsvärden kanbeaktas. I likhet med bostadsministern anser utskottet att den enskilde fastighetsägarenofta är medveten om sådana speciella miljökrav och att denne iakttar de kravsom kan gälla. I38 § BS föreskrivs att en yttre skall ges sådan utformning och färgsom stads- eller landskapsbilden fordrar och som är lämplig såväl för byggnadeni och för sig som för en god helhetsverkan. Byggnad av större värde urhistorisk, kulturhistorisk eller konstnärlig synpunkt får inte förvanskas varesig genom arbeten på själva byggnaden eller genom bebyggelse i grannskapet.Enligt vad utskottet erfarit pågår inom ett arbete isyfte att närmare klarlägga behovet av ändring av 38 § BS. En sådan ändringskulle göras i avsikt att stärka kommunernas möjlighet att slå vakt ombebyggelsemiljöer som är av särskilt värde. Ipropositionen föreslås -som framgått ovan -att ansökan om byggnadslovbeträffande enklare åtgärderskall få göras muntligt. I motionen 1978/79:2493(c) hemställs om ändring av BS så att det skall bli möjligt att ersättabyggnadslovsprövningen med ett anmälningsförfarande. Därmed för motionärenvidare ett särskilt yttrande som en ledamot i den ovannämnda arbetsgruppenavgivit. Ettanmälningsförfarande skulle skapa nya administrativa rutiner hosbyggnadsnämnderna. Sakprövningen som sådan skulle inte heller nämnvärt skilja sigfrån byggnadslovshanteringen. Utskottet finner att förslaget inte har sådanafördelar att det bör genomföras. I likhet med bostadsministern anser utskottetatt följderna av ett anmälningsförfarande inte kan överblickas med tillräckligsäkerhet. Motionen 1978/79:2493 (c) avstyrks med hänvisning till det anförda. Imotionen 1978/79:2462 (m) yrkandet 1 hemställs - med hänvisning tillmotiveringen i motionen 1978/79:2458 - att hos regeringen 1** 1979/80. CU 1979/80:3 8 anhållerom förslag rörande vidare åtgärder i fråga om regleringen av byggnadslov.Motionärerna anser att minskade materiella krav från det allmännas sidabeträffande utförande av olika byggnadsåtgärder bör läggas fram. I princip börstat och kommun inte ställa speciella krav på till- eller ombyggnader avfritidshus och en- och tvåfamiljsvillor då åtgärderna inte förändrarfastighetens användningssätt. Vidare bör utformningen av möjligheten för grannaratt fl infiytande över av fastighetsägaren tilltänkta åtgärder utredas. Vad imotionen anförs om vidare åtgärder i fråga om regleringen av byggnadslov börriksdagen enligt motionärerna som sin mening ge regeringen till känna. Utövervad som ovan anförts om byggnadslovspliktens utformning och omfattning kannämnas att föreslagit regler som lämnar sakägare - till vilkaföreslås hänföras bl. a. även hyresgäster - tillfälle att yttra sig överansökan om byggnadslov. Någon sådan möjlighet föreligger inte . De frågorsom tas upp i motionen kommer att övervägas i arbetet med att utforma en nybyggnadslagstiftning. Ett tillkännagivande enligt förslaget imotionen tjänar därför inget reellt syfte. I motionen 1978/79:2467 (vpk) yrkandet 1 c föreslåsriksdagen ge regeringen till känna att ett förslag till ny byggnadslagstifiningbör utarbetas bl. a. med utgångspunkt i att de boende eller eljest berördaboendeintressen skall ha ett avgörande inflytande över utformningen avbostäderna och närmiljön. Ävendessa frågor kommer alt behandlas i det nu pågående arbetet med en nybyggnadslagstiftning. I föreslås (SOU 1979:66 s. 40716) olikareformer ägnade att stärka medborgarinflytandet. Sålunda ges varje kommunmedlemenligt förslaget möjlighet till inflytande över kommunens planering.Hyresgäster ges som ovan nämnts ställning som sakägare och llr rätt att yttrasig i det samrådsskede som föreslås vid arbetet med en ny plan. Ävenmotionen 1978/79:2467 (vpk) yrkandet 1 c avstyrks med hänsyn till att frågornakommer att övervägas i arbetet med en ny byggnadslagstiftning. I motionen 1978/79:1669 (m) yrkandet 5 hemställs -med hänvisning till motionen 1978/79:1108-alt anhåller om förslagtill förenklingar av gällande föreskrifter för byggande. Motionärerna anför bl.a. att statens planverk bör utarbeta en serviceskrift åt den byggandeallmänheten samt alt Svensk byggnorm (SBN) bör omarbetas och förenklas. har utarbetat olika skrifter som kortfattat och översiktligt ,informerar bl. a. om byggnadslagstiftningen. Sålunda kan nämnas att verketunder utgivit informationsmaterial om byggnadslovsprövningensomfattning och utformning, om nybyggnadsbestämmelser för bostaden ochgrannskapet samt om vilka regler som gäller för markens användning ur skildaaspekter. Vidare har verket i samverkan med bostads- CU 1979/80:3 9 departementetnyligen utarbetat en informationsskrift om den fysiska riksplaneringen. Vadbeträffar förslaget i motionen om omarbetning av SBN vill utskottet upplysa omatt en granskning av SBN ägt rum . Resultatet av granskningen somutförts av s. k. kritikergrupper som bestått av representanter för olikabranschorganisationer kommer att ges ut omkring i en rapporttillsammans med planverkets kommentarer. Liksommotionärerna anser utskottet det viktigt att myndigheterna lämnar service åtallmänheten och att lättillgänglig information ges om gällande bestämmelser ombyggande och planering. Enligt utskottets mening är det kanske inte i förstahand bristen på information som medför svårigheter att 11 kunskap om gällanderegler. Däremot kan det vara svårt för ansvariga centrala och lokala organ attsprida kännedom om befintlig information. Utskottet förutsätter emellertid attmyndigheterna kontinueriigt på olika sätt söker sprida kunskap härom. Eftersomett arbete för att förenkla och förtydliga gällande regler pågått och pågår bl.a. vad beträffar SBN finner utskottet det inte erforderligt att hos regeringenanhålla om förslag enligt motionen 1978/79:1669 (m) yrkandet 5. Syftet medmotionen flr anses i inte ringa grad tillgodosett genom gjordainforamtionsinsatser. En utredning angående förenklingar av bostadslångivningenföreslås i motionen 1978/79:2462(m)yrkandet 4. Motionärerna anseratt grundernaför den statliga bostadslångivningen och bestämningen av lånebeloppen avsevärtkan förenklas och att nuvarande schablonbelopp som i detalj styr byggandet börersättas av ett generellt verkande system med grundbelopp per hus ellerlägenhet. Genom de föreslagna förändringarna anges praktiskt taget all styrningav byggandet via lånebestämmelserna försvinna. Iavsikt att förenkla låneansökningarna vid styckebyggda småhus tillämpas sedannågon tid en förenklad låneberäkningsmetod - en metod som bl. a. innebär attantalet s. k. delbelopp minskats. Vidare bör erinras om att i Bostadsstyrelsensförenklingsutredning (BFU) prövats olika förslag till förenkling avlåneförfattningarna. Vissa förslag till förenklingar har av bostadsstyrelsentagits upp i anslagsframställning för /81. Denna behandlas f. n.i regeringens kansli. Dei motionen framförda förslagen om förenkling av bostadslångivningen är i höggrad genomförda vad beträffar styckebyggda småhus. Vissa övrigaförenklingsförslag har av aktualiserats i BFU och i denanslagsframställning som behandlas. Vidare bör erinras om attbostads-styrelsen tillsatt en arbetsgrupp som har i uppdrag att belysaförutsättningarna för en decentralisering till kommunerna i alla låne- ochbidragsärenden som länsbostadsnämnderna nu har beslutanderätten i. CU 1979/80:3 10 Eftersom utredningar i skilda sammanhang pågår föratt förenkla bostadslångivningen anser utskottet tillräckliga skäl saknas atttillstyrka motionen 1978/79:2462 (m) yrkandet 4. Yrkandena1 a, b och d i motionen 1978/79:2467 (vpk) innebär att regeringen skall gestill känna att all mark som avses för samhällsbyggande skall föras över ikommunal ägo, att enskilda hyreshus successivt bör föras över i ägosamt att bör föreläggas förslag som öppnar möjligheter för de boendesfaktiska inflytande över förvaltningen av hyreshus. Samtligadessa tre motionsyrkanden behandlades av utskottet ochavstyrktes (CU 1978/79:26 s. 24, 27-28).