bet · G301CU31 · 1979-12-31 00:00:00 — Utskottet har utgått från alt motionärerna inte syftatlill elt generellt undantag från planbedömningar ulan närmast avsett attmöjliggöra angivet byggande för att t. ex. underlätta tvågeneralionsboende.Enligt vad utskottet inhämtat är praxis i denna del nu relativt generös och fåranses innebära alt motionärernas intressen kan anses tillgodosedda i rimligomfattning. 3.4 Vissa normkrav m. m. 3.4.1 Handikappanpassning av nårmiljön I motion 1979/80:1513 (s) föreslåsalt hos regeringen begär en utredning angående lagstiftning om denyttre miljöns anpassning till handikappades behov. Motionären konstaterar attinolsvarande syfte tillgodoses när del gäller tomtmark genom byggnadsstadganoch när det gäller kommunikationsmedlen och deras terminaler genom lagen(1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik. Däremot saknas motsvaranderegler för förfiyllningsvägar i övrigt. Som också noteras i motionen redovisade den s. k.HAKO-ulredningen (SOU 1975:68) förslag lill anpassning även av närmiljön, dvs.gångvägar, trappor utomhus, entréer etc. Dessa förslag (se prop. 1978/79:99bilaga 6 s. 111. 114-116) htir i stort bemötts positivt av remissinstanserna. 1den nämnda propositionen (s. 141) anförs alt det är väsentligt att de avutredningen föreslagna anpassningsåtgärderna kommer till uiförande och att detoftast är en angelägenhet alt åstadkomma den handikappanpassning somerfordras här. För all intensifiera anpassningsarbetet har en särskildarbetsgrupp tillskapats för att på myndighetsplanel verkti för en fortsatthandikappanpassning av närniiljön enligt HAKO-ulredningens förslag. Härvidskall också övervägas om de gällande riktlinjerna för närmiljöns utformning börförändras i enlighet med HAKO-ulredningens CU1979/80:31 20 1 arbetsgruppen ingår bl. De handikappadesriksförbund och handikappinstitutet. ochvägverket har utarbetat förslag till allmänna råd för planering av statensirafiknät - råd som överlämnats till regeringen . Även civilutskoltel ansluter sig till meningen att det ärviktigt att åtgärder vidtas för en fortsatt handikappanpassning av närniiljön.Utskollel förutsätter att arbetet med prövning av ytterligare riktlinjerfortsiitler. Motionärens intressen bör enligt utskottets mening tillgodosesgenom att påkallar en redovisning av det pågående arbetet vid lämpligtidpunkt - en redovisning som då bör kunna förenas med överväganden om vilkaytterligare åtgärder som anses påkallade från staisinaklernas sida. Frågananknyter även (se 2.4.1 ovan) till förslaget lill plan- och byggltig. sålunda anfört bör som sin mening med anledning av motionenge regeringen till känna. 3.4.2 Barnsäkerhet i äldre byggnader Genom motion 1979/80:583 (vpk)föreslås att de krav på barnsäkerhet som ställs vid ny- och ombyggnad skall gesretroaktiv effekt och sålunda kunna göras gällande i tidigare byggda hus ulansamband med byggnadslovskrä-vande åtgärder i övrigt. Vidare föreslås attfastighetsägaren skall vara skyldig att göra en årlig kontroll avanordningarnas funktionsduglighet. Huvudförslaget motsvarar det förslag i denna del somfördes fram av barnolycksfallsutredningen (SOU 1979:28 s. 49). 1 enlighet medutredningens förslag inrättas barnmiljörådet för alt bl. a.vara ell centralt organ för säkerhetsfrågor bland barn och ungdom. a. därvid all ytterligare beredas. Någon åtgärd från sidaär därför inte nu påkallad. 3.5 Typgodkännande m. m. Frågor som rörlypgodkännandeverksamheten las upp i motionernti 1979/80:753 (c) och 1502 (c).I den förstnämnda motionen föreslås att typgodkännandet överförs frånplanverket till industridepartementet -planverket bör "skiljas från derent byggnadstekniska frågorna"'. 1 den senare motionen föreslåsöverväganden om att slopa planverkels typgodkännanden och ersättabyggnadsnämndens kontroll av säkerhels- och funktionskrav med en produktgarantiförsäkring. En utgångspunkt är att samhället genombyggnadslagstiftningen ställer grundläggande krav på byggnaders säkerhet ochfunktion, krav som ytterst beaktas vid byggnadslovsprövningen. Det kan inteanses förenligt med samhällets ansvar alt principiellt ersätta dessa normkravmed en rätt till CU1979/80:31 21 ersättning vid eventuell skada. Normkravens utformning fårgivetvis fortlöpande anpassas till verkliga behov. Systemet med typgodkännandesyftar ytterst till att underlätta byggnadslovsprövningeii och tillsynen avbyggnadsarbetet. Förslaget alt överföra typgodkännandena tillindustridepartementet torde närmast syfta till att större hänsyn skall tas tillindustrins produktionsvillkor. Befogande hänsyn i denna del torde dock kunnatas oavsett vilken myndighet som har uppdraget. Anknytningen till byggnormernamedför alt myckel starka skäl måste visas för alt nuvarande ordning skallfrångås.. 3.6 Byggnadslov för vindkraftverk 1 motion 1979/80:1829 (c) föreslåsriksdagen uttala sig för alt byggnadslov i princip bör krävas för vindkraftverkav sådan typ att de ger anledning till plan- och byggmässiga bedömningar. Detfinns enligt motionärerna inte anledning att invänta införandet av en ny plan-och bygglag. Utskottet ansluter sig till de i motionen gjordabedömningarna. Klargörande ändringar i byggnadslagstiftningen bör sålunda skeså snart som möjligt. Utskottet föreslår därför att bifaller motionsförslagei. 1. beträffandeomprövning av detaljplaner att avslår motionerna 1979/80:585 imotsvarande del och 1509, 2. beträffandefritidsbebyggelse i fjällvärlden m. m. att avslår motion 1979/80:585i vad den inte behandlats under 1. 3. beträffanderiktlinjernas tillämpning för vissa markägarkaiego-rier att avslårmotionerna 1979/80:1826 samt 1835 i motsvarande del. 4. beträffandeutvärdering m. m. av det kommunala vetot all avslår motion1979/80:1822, 5. beträffandeutnyttjande av träfiberrävara m. m. som bränsle att avslår motionerna1979/80:746, 1029 och 1035, 6. beträffandeenergipolitiska planeringsrikllinjer m. m. att avslår motion 1979/80:1009yrkande 3. 7. beträffandeenergisparande lokalisering av bebyggelse att avslår motion1979/80:581. 8. beträffandeplanering för barnens miljö att avslår motion 1979/80:1010. 9. beträffandemarkreservation för förskolor och fritidshem att avslår motionerna1979/80:453 och 1498. CU 1979/80:31 22 10. beträffande stormarknader m. m.att avslår motion 1979/80:1837, 11. beträffande ytterligare bostadpå jordbruksfastighet att riksda gen avslår motion 1979/80:1835 i vad den inte behandlats under 3. 12., beträffandehandikappanpassning av nårmiljön att med anledning av motion1979/80:1513 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförl, 13. beträffandebarnsäkerhet i äldre byggnader att avslår motion 1979/80:583. 14. beträffandetypgodkännande m. m. titt avslår motionerna 1979/80:753 och 1502. 15. beträffandebyggnadslov för vindkraftverk titt bifaller motion 1979/80:1829. På civilutskottels vägnar . Närvarande: . Maltsson (c). Per (). OskarLindkvist (s). (c).Magnus (), (). (m), Per () och (). Energipolitik m. m. Per , Öskar , , , , och , alla (s), anser att dels den del av utskottetsbelänkande på s. 17 som börjar "Det torde" och slutar"åtgärd" bort lyda: måste bli en lidsperiod näruthålliga, helst förnybara energikällor med minsta möjliga miljöpåverkanintroduceras för att svara för huvuddelen av vårt landsenergiförsörjning. Del kommer att krävas mycket betydande insatser för altförverkliga planerna på att minska oljeberoendet och stegvis avvecklakärnkraften. Möjligheterna att nå en god energihushållning allmänt settoch alt införa nya energikällor kräver på bebyggelsesektorn inte endast åtgärder i CU1979/80:31 23 befintliga hus utan också vidgade planpolitiskaöverväganden. Ansatser till sådana överväganden förekommer i den politiskadebatten liksom inom forskningen. Det kan emellertid inte begäras attkommunerna skall forma sina planprogram utan tillgång till övergripande bedömningarmed bred förankring. Här uppstår nya målkonflikter mellan skilda intressen. Enkommunal fysisk planering måste kunna utgå från överväganden i det bestämda ochklara syftet att få en samhällsbyggnadsstruktur som kan förena kraven på eneffektiv hushållning med energi med övriga grundläggande krav på att skapa godabosladssociala miljöer och hushålla med mark och vatten. Hänsynen tillsynpunkter av inte endast regional ulan även riksbetydelse kräver bedömningarutifrån delvis nya utgångspunkter. Om ett program för fortsatt allmänenergihushållning skall bli trovärdigt och kunna förenas inte minstmed de bostadssociala kraven och miljökraven krävs ett sainmanhållet och aktivtarbete. Materiella planeringförutsätlningar i byggnadslagstiftningens meningmåste i framför allt konfiiktfallen formuleras klarare än genom att endastnämna de skilda intressena vid namn. Sådana planeringsförutsättningar bör isina huvuddrag föreligga redan innan ställning ttis till en ny plan- ochbygglag. bör därför påkalla ett här angivet arbete. dels utskottet under 6 bort hemställa 6. beträffande energipolitiskaplaneringsriktlinjer m. m. att med bifall till motion 1979/80:1099yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Utnyttjande av träfiberråvara m. m. som bränsle Per , , , , , och , alla (s), anför: 1 de socialdemokratiska motionerna1979/80:746, 1029 och 1035 har yrkats att begär förslag om att störreanläggningar som eldas med träfiberråvara skall prövas enligt 136 a Sbyggnadslagen (BL) för att åstadkomma hushållning med denna råvara. Det harupplysts att en departementspromemoria i bl, a. detta ämne kommer attpubliceras . I pressmeddelande från bostadsdepartmenlet har vidareangetts att regeringen kommer att efter förbehållsbeslut enligt nuvarandelagstiftning pröva bl. a. anläggningar för eldning med träfiberrävara omårsförbrukningen därav uppgår lill storleksordningen 25 000 m' fast mått underbark. Mot denna bagkrund och med hänsyn till utskottets bedömning kan inteantas annat än att regeringen avser att förelägga ett förslag tilldefinitiv lagreglering av bl. a. tillkomsten av större eldningsanläggningar. I sammanhanget bör emellertid erinras om att enligt 136 aS BL nyanläggning av sågverk skall prövas om det avses få en årlig produktions- CU1979/80:31 24 kapacitet om 5 000 m' sågade trävaror eller mer. Dettamått motsvarar grovt sett 10 000 m rundvirke. Vid utvidgning av verksamhetenvid sågverk finns en motsvarande gräns för prövningsskyldigheten knuten lill omökningen mätt i rundvirke eller motsvarande mängd annan träfiberrävara uppgårtill 10 000 m. Dessa gränser har bestämts med hänsyn bl. a. till de krav sombör ställas från hushållningssynpunkt. Enligt vår mening bör prövning av häraktuella eldningsanläggningar därför göras när förbrukningen överstigermotsvarande nivå. Vi har förutsatt att sådana gränser kommer att förordas i denaviserade promemorian, att därefter också förbehållsbeslulen utgår från sammagräns och att kommande förslag lill också innebär obligatorisk prövningutöver denna förbrukningsnivå. CU1979/80:31 25 1 Motionerna ............................................................... 1 2 Vissa uppgiftertill motionerna ..................................... 3 2.1 Fysiskriksplanering m. m........................................ 3 2.1.1 Omprövning avdetaljplaner ................................... ....... 3 2.1.2 Fritidsbebyggelsei fjällvärlden m. m........................ ....... 5 2.2 Tillstånd tillviss industriell verksamhet ................... ....... 6 2.3 Materiellariktlinjer för planeringen ......................... ....... 8 m.................................................... ....... 8 2.3.2 Markreservationför förskolor och fritidshem ........ 8 2.4 Vissanormkrav m.m................................................ ..... 10 2.4.1 Handikappanpassningav nårmiljön......................... 10 2.4.2 Barnsäkerhet iäldre byggnader ............................ 12 m............................................ ..... 12 3 Utskottet ................................................................... ..... 14 3.1 Fysiskriksplanering m.m......................................... ..... 14 3.1.1 Omprövning avdetaljplaner ................................... ..... 14 3.1.2 Fritidsbebyggelsei fjällvärlden m. m........................ 15 3.1.3 Riktlinjernastillämpning för vissa markägarkategorier 15 3.2 Tillståndlill viss industriell verksamhet m.m............ 16 3.2.1 Utvärdering m.m. av det kommunala vetot .......... 16 3.2.2 Utnyttjande avträfiberråvara m. m. som bränsle.... 16 3.3 Materiellariktlinjer för planeringen ...................... 17 3.3.2 Barnens miljö ........................................................ 18 3.3.3 Markreservalionför förskolor och fritidshem ......... 18 3.3.4 Stormarknaderm.m................................................. 18 3.3.5 Ytterligarebostad på jordbruksfastighet .............. 19 3.4 Vissanormkrav mm................................................. 19 3.4.1 Handikappanpassningav närmiljön......................... 19 3.4.2 Barnsäkerhet iäldre byggnader ............................ 20 3.5 Typgodkännandem.m................................................ 20 3.6 Byggnadslov förvindkraftverk ................................. ..... 21 3.7 Hemställan................................................................. 21 Reservation:Energipolitik m. m. (s) ............................. ..... 22 Särskiltyttrande: Utnyttjande av träfiberråvara m. m. som bränsle (s) 23