bet · G301UU20 · 1979-12-31 00:00:00 — I fråga omNicaragua föreslås en fortsättning på det katastrof-och återuppbyggnadsbistånd,som har lärrrnats under / UU 1979/80: 20 42 80.För ändamålet beräknas ett medelsbehov av 30 milj. kr. För Dominikanskarepubhken avsätts ett belopp på 10 milj. kr. under /81 föråteruppbyggnadsinsatser efter den orkankatastrof, som har drabbat landet underår 1979. För föreslås det bredare samarbete, som pågår, förstärkas med10 milj. kr. i form av importstöd mot bakgrund av den betalningsbalanskris somlandet genomgår. Bredare samarbete m. m. har, förutom 55 milj. kr. förfullföljande av programmet för bredare samarbete, även upptagits 60 milj. kr.för en del av den statliga subventioneringen av s. k. blandade krediter samtför vissa kostnader för det särskilda exportkreditgaran-tisystem för fattigau-länder som berörts under avsnittet om bilateral u-landspolitik. Utrikesutskottetbegärde i sitt betänkande (UU 1978/79: 27) över prop. 1978/79: 100 (bil. 6) enöversyn av det bilaterala biståndets fördelning och innehåll. biföllutskottets förslag (rskr 1978/79: 295). Regeringen har beslutat attge SIDA i uppdrag att inkomma med material som belyser utvecklingen iprogramländerna och erfarenheterna av samarbetet med dessa. Inför nästa årsbudgetproposition bör det därmed föreligga ett underlag för den av riksdagenbegärda översynen av samarbetet med programländerna. Föredraganden finner ilikhet med SIDA under sådana omständigheter ingen anledning att ibudgetpropositionen föreslå någon omprövning av samarbetet med dessa länder. Idetta sammanhang erinras om att redan har beslutat att detlångsiktiga utvecklingssamarbetet skall upphöra med , och Tunisienför att ersättas av samarbete i andra former. Genom dessa beslut åstadkomsredan en viss koncentration i programlandskretsen. Därtill kommer attutvecklingssamarbetet med enligt beslut kommer attbegränsas till ett treårigt avtal om bistånd på frskeområdet. Detta avtalavses löpa t. o. m. /82. Fördelningenav det bilaterala biståndet på länder och andra ändamål under innevarandebudgetår liksom SIDA:s resp. regeringens förslag till medelsfördelning undernästa budgetår framgår av följande ur budgetpropositionen hämtade tabell: UU1979/80: 20 Bilateralt bistånd budgetåren 1979/801980/81 Fördelning på mottagarländer och andra ändamål (milj. Förslag till medelsram 1980/81 m. m. i södra Katastrofer m. m. Bredare samarbete m. m. Fonden för industriellt samarbete ' Posten avser utöver humanitärt bistånd också medel förNicaragua och . Dettabelopp avser endast insatser för humanitärt bistånd. ' Beloppet motsvarar de avSIDA föreslagna medelsramarna för katastrofer, humanitärt bistånd tillSydostasien samt stöd till Östafrikanska . * Beloppet har minskats med 22,7milj. avseende kostnader för drift och arvodesanställd personal vid SIDA:sbiständskontor, som i stället har tillförts anslaget C 4. Styrelsen förintemationell utveckling (SIDA). * Under det bilaterala anslaget har SIDA i sinanslagsframställning också beräknat medel om 19,3 milj, kr. för rekryteringoch utbildning av fältpersonal. SlDA:s förslag till bilateralt anslag uppgårdärmed totalt till 3 377 milj. kr. Kostnader för rekrytering och utbildning avfältpersonal redovisas liksom tidigare under anslaget C 4. Styrelsen förintemationell utveckling (SIDA). I detta sammanhang behandlar utskottet dels motion 1979/80: 359 av MårtenWerner m. fl. (m), vari hemställs UU 1979/80: 20 44 att hos regeringen anhåller om sådanutvärdering av svenska biståndsinsatser som i motionen anförs, dels motion 1979/80: 1127 av m. (m), vari hemställs 1. att hos regeringenbegär en översyn och redovisning av möjligheterna att åstadkomma en effektivresultatvärdering av svenska biståndsinsatser, 2. att beslutar uttalaatt de synpunkter som framförs i motionen beaktas i dialogen medmottagarländer för svenskt bistånd, 3. att beslutar omprövabiståndspolitiken gentemot motta-gariänder som för angreppskrig och/elleråsidosätter de mänskliga fri-och rättigheterna, dels modon 1979/80: 1133 av m.fl. (s), yrkandena 1 och 4, nämligen att beslutar 1.att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts omrikdinjerna för den svenska biståndspolidken, 4. attanslaget för bilateralt utvecklingssamarbete i förhållande till regeringens förslag minskas med 1,7 milj. kr. till 3 251,3 milj. dels motion 1979/80: 1625 av m. (vpk), delyrkande 3 d), nämligen 3.att uttalar och hos regeringen hemställer om förslag som leder dllatt de biståndspolitiska målen skall styra användningen av helabiståndsanslaget, vilket innebär d)att regeringen inför nästa presenterar riktlinjer för en avvecklingav biståndet till , , , , och . I yrkande 1 i motion 1133 föreslås att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omriktlinjerna för den svenska biståndspolitiken. Imodonen noteras att åtskilliga bedömningar och förslag i Brandt-kommissionensnyligen framlagda rapport överensstämmer med den politik för samarbete med defattiga länderna som utformades under 1960-falet och första hälften av1970-talet av den svenska socialdemokratin. Mot denna bakgrund finns, anförsdet, skäl att kritiskt uppmärksamma två drag i den borgerliga biståndspolitiksom förts därefter: dels det minskade intresset att ta fasta på stödet tillu-ländernas oberoende när det gäller fördelning av det landimiktade biståndet,dels den ökade kommersialiseringen av det bilaterala biståndet. Som exempel påen minskad vikt vid ekonomiskt och politiskt oberoende nämns avbrytandet avbiståndet till , den svaga ökningen av anslaget till UU 1979/80: 20 45 ,nedskärningen av landramen för och det begränsade stödet dll . Blandexempel på en ökad kommersialisering hänvisas lill avsättning av biståndsmedelför s. k. blandade krediter, fortsatt uppbyggande av resurser medbiståndsmedel, ökning av det bundna biståndet samt dllkomsten av nya organ meddelvis andra mål än de fastlagda biståndspolitiska och därmed förknippadesvårigheter när det gäller samordningen av en enhetlig svensk u-landspolitik. Föratt skydda biståndet från en kvalitetsförsämring anses det angeläget attriksdagen fastslår att i varje fall en procent av BNP skall avsättas förbistånd att användas enhgt de fastlagda principerna för vårt internationellautvecklingssamarbete. Utskottetkonstaterar att de flesta i motionen generellt anförda exemplen också i meraspecificerad form framförts i andra yrkanden i samma motion. De behandlas påandra platser i detta betänkande. Detfinns emellertid anledning här understryka att det i utskottet vid tidigaretillfällen rått full enighet om de fyra huvudmålen för den svenskabiståndspolitiken: resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomiskoch politisk självständighet samt en demokratisk samhällsutveckling imottagarländerna. Dessa mål äger fortfarande full giltighet. Ipropositionen föreslås kraftigt ökat stöd till befrielserörelserna i södraAfrika. tillhör vidare de större bilaterala biståndsgivarna i Nicaraguaoch . är näst största biståndsmottagarland.Reduceringen av landramen för detta land beror på att kapitalkostnaderna förBai nu minskar. Beträffandeyrkandets senare del finner utskottet att den begränsade medverkan av svensktnäringsliv i biståndsprojekt inom ramen för vissa nya institutioner inte kankarakteriseras som någon kommersialisering av det svenska biståndet. Ett visstutnyttjande i bislåndssammanhang av svensk industris kunskaper och erfarenhetutgör däremot en vidgad resursbas för ulvecklingsändamål och tillmötesgår oftaframförda önskemål från sida. Utskottetikan inte stödja den i yrkandet föreslagna enprocentsbegräns-ningen. Helabiståndsanslaget skall generellt sett följa de biståndspolitiska målen. Dettainnebär inte att varje enskilt belopp som tillförs från den svenskabiståndsbudgeten nödvändigtvis uppfyller samtliga biståndskriterier. Någotsådant vore inte heller möjligt att kräva. Det svenska bilateralautvecklingsbiståndet omfattar många biståndstyper. Inom ramen förlandprogrammeringen har det mottagande landet ett betydande eget ansvar för denslutliga användningen av enskilda belopp. Dettradidonella importstödet är också exempel på en biståndsform för vilkenSveriges möjligheter att ställa höga krav på måluppfyllelse är begränsad. UU 1979/80: 20 46 Motbakgrund av det anförda avstyrks yrkande 1 i motion 1133. I yrkande 2 i motion 1127 föreslås att riksdagenbeslutar uttala att de synpunkter som framförs i motionen beaktas i dialogenmed mottagarländer för svenskt bistånd. I yrkande 3 i samma motion hemställsatt beslutar ompröva biståndspolitiken gentemot mottagarländer somför angreppskrig och/eller åsidosätter de mänskliga fri- och rättigheterna. Imotionen anförs bl. a. att medborgarnas biståndsvilja påverkas av ett ensidigtval av mottagarländer ur kretsen av socialistiska enpartista-ter. Detta skaparen avog inställning hos stora medborgargrupper till bistånd över huvud taget.Det kan också, framhålls det i motionen, vara av intresse att studera desvenska mottagarländernas agerande i internationell politik, t. ex. vidröstningen på en resolution i med anledning av densovjetiska invasionen i . I resolutionen krävdes ett sovjetiskttillbakadragande av trupperna och fastslogs att afghanska folket har rätt attsjälvt välja regering utan inblandning utifrån. Bland de få länder som röstademot resolutionen återfanns bl. a. , , , , ochMocambique länder som under innevarande budgetår tillsammans uppburit svensktbistånd med 755 milj. kr. Mottagarländernasinställning till och respekt för de grundläggande mänskliga rättigheternautgör, heter det vidare i motionen, en annan avgörande faktor för hur svensktbistånd komrrrer att utvecklas . Långvariga och allvarligakränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter bör kunna påverka vårberedvillighet att fortsätta samarbetet med enskilda . Avmotiveringen till yrkandet om omprövning av biståndspolidken gentemotmottagarländer som för angreppskrig framgår att det bl. a. är , ,och som närmast åsyftas. Utskottet,som behandlar yrkandena 2 och 3 i ett sammanhang, vill i fråga om mottagarkretsenför svenskt bistånd i första hand erinra om den av redan begärda(rskr 1978/79: 295) översynen av det bilaterala biståndets fördelning ochinnehåll. Regeringen har med anledning därav givit SIDA i uppdrag att inkommamed material, som belyser utvecklingen i programländerna och erfarenheterna avsamarbetet rned dessa. SIDA har inlett detta arbete och upplyst att enbedömning av materialet kommer att göras av styrelsen i samband med anslagsframställningenför /82. I avvaktan på regeringens förslag på grundval avSIDA:s synpunkter anser utskottet att några förändringar intebör vidtas i kretsen av huvudmottagarländer för svenskt bistånd. Utskottethåller fast vid de av regering och riksdag gemensamt omfattade fyra huvudmålenför biståndspolitiken. Frågan om avbrytande avbistånd till länder där grundläggande UU 1979/80: 20 47 mänskligarättigheter systematiskt utsätts för allvarliga kränkningar eller vilka bedriverangreppskrig måste sättas i relation till de huvudkriterier som gäller föravbrytande eller avveckling av bilateralt utvecklingssamarbete. I prop.1977/78: 135 om riktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m.redovisas dessa huvudprinciper. Det var enligt propositionen i fråga svårt attförutse de situationer som kan föranleda ett avbrytande avbiståndssamarbetet, något som skett i ett fall och som följd av enstatskupp. Man kunde enligt proposidonen emellerdd inte utesluta att det kaninträffa så grundläggande förändringar i ett mottagarlands politik att det bliraktuellt att avbryta samarbetet. Ianslutning därdll konstaterade utskottet (UU 1978/79: 1) att det erbjuderstora svårigheter att uppställa allmängiltiga och entydiga regler för de olikasituationer då ett avbrytande eller ett avvecklande av bistånd kan bliaktuellt på grund av händelser eller åtgärder i mottagarlandet vilka på ettmer eller mindre genomgripande sätt rubbar förutsättningarna förutvecklingssamarbetet. En prövning måste därför sist och slutligen göras i deenskilda fallen, anförde utskottet, som avstyrkte de motioner av samma innebördsom då var aktuella. Utskottetframhöll på liknande sätt i sitt fjolårsbetänkande (UU 1978/ 79: 27) attbiståndssamarbete bygger på långsikdga förutsättningar och att ett plötsligtavbrytande av sådant samarbete är ett mycket allvarligt steg som kan åstadkommastor skada för båda parter i samarbetet liksom för de människor vi villbispringa. Fasthållandet vid denna grundregel i fråga om utvecklingssamarbetevarken hindrar eller utesluter emellertid, ansåg utskottet, politiskaavståndstaganden från mottagarländernas utrikes eller inrikes agerande, närsådana avståndstaganden framstår som motiverade. Utskottet vidhåller dessaståndpunkter. Motbakgrund av det anförda avstyrks yrkandena 2 och 3 i motion 1127. I yrkande 4 i modon 1133 föreslås att anslaget förbilateralt utvecklingssamarbete i förhållande till regeringens förslag minskasmed 1,7 milj. kr. till 3 251,3 milj. kr. Förslagethänger samman med yrkande 20 i samma modon, i vilket föreslås en höjning avanslaget C 3. Information med 1,7 milj. kr. utöver regeringens förslag. Imotionen förutsätts att detta belopp skulle tas från katastrofmedlen underanslaget C 2. Utskottet har avstyrkt yrkande20, vilket framgår på annan plats i detta betänkande. Följaktligen avstyrksockså yrkande 4 i motion 1133. I delyrkande 3 d) i vpk-motion 1625 hemställs attregeringen inför nästa presenterar riktlinjer för en avveckling avbiståndet till , , , , och . UU 1979/80: 20 48 Utskottet har ovan, i sin behandling av motion1127, hänvisat till den pågående översynen av utvecklingen 1 programländernaoch erfarenheterna av samarbetet med dessa. Utskottet anser även beträffandedet nu aktuella yrkandet att regeringens förslag och synpunkter med anledningav översynen bör avvaktas innan utskottet tar ställning till eventuellaförändringar i kretsen av huvudmottagare av svenskt bistånd. Utskottettorde därför få tillfälle att återkomma till frågan omländerkoncentrationen. Motbakgrund av det anförda avstyrks delyrkande 3 d) i vpk-motion 1625. Frågan om utvärdering och effektivresultatvärdering av svenska biståndsinsatser tas upp dels i motion 359, delsi yrkande 1 i motion 1127. förra hemställs att hos regeringen anhåller om sådan utvärderingav svenska biståndsinsatser som anförs i motionen. I denna understryks att detär nödvändigt att allmänheten får allsidig information om biståndsläget i deu-länder som varit mottagare av ansenliga svenska gåvobelopp. Imotion 1127 föreslås att hos regeringen begär en översyn ochredovisning av möjligheterna att åstadkomma en effektiv resultatvärdering avsvenska biståndsinsatser. I motionen anförs att en effektiv resultatvärderingbör vara inbyggd i varje biståndsinsats och omhänder-has av såväl SIDA-personalsom externa konsulter. Särskilda program finns en särskild anslagspost förInsatsförberedelser och resultatvärdering. För /81 föreslås ettbelopp om 20 milj. kr. Utnyttjandegraden av anslagsposten var1976/77 9,1 milj. kr., 1977/78 12,6 milj. kr. och 1978/79 13,9 milj. kr. Avutbetalade medel har gått till verksamhet som avser SIDA:sprogramländer. Fråganom resultatvärdering behandlades ingående av utskottet i betänkandet överförra årets budgetproposition med anledning av en modon i samma ämne (UU1978/79: 27). Utskottetdelar modonärernas inställning att en granskning av biståndets resultat böringå som ett vikdgt led i utvecklingssamarbetet. En sådan granskning ochbedömning sker också fortlöpande. SIDAhar byggt upp ett omfattande system för uppföljning ochresultatvärdering av svenska biståndsinsatser. Systemet syftar både till attförstärka mottagarländernas egna möjligheter att planera och resultatvärderabiståndet och till att förbättra SIDA:s metoder och system förresultatvärdering. Grundvalen för verksamheten utgörs av det villkor omrapportering som skrivs in i varje enskilt insats- och samarbetsavtal medmottagarländerna. Vid behov kan SIDA ställa personalbistånd tillmottagarlandets förfogande så att det på ett tillfredsställande sätt kan utförasina åligganden i detta hänseende. UU 1979/80: 20 49 Härutöver görs på de svenska biståndskontorenprojekt- och sektorgenomgångar som i kvartalsrapporter föreläggs SIDA:sstyrelse. Huvudansvaretför en resultatvärdering i egentlig mening ligger emellertid, såsomkonstaterades i den biståndspolitiska utredningen och i därefter av utskottetoch godkända riktlinjer, hos mottagarlandets myndigheter, särskiltsom det med landprogrammeringsmetoden är svårt att skilja ut just desvenskfinansierade insatsernas effekter från utvecklingsplaneringens totalaeffekt. En sådan resultatvärdering blir ju en fråga om granskning avdelar av mottagarlandets egen utvecklingspolitik. Utvärderingarav denna art sker i stor utsträckning av fristående konsulter och experteranlitade av SIDA. Olika delar av SIDA:s egen verksamhet har under 1970-taIetvarit föremål för grundliga analyser av RRV. Också revisorer hargenomfört granskningar av vissa delar av biståndsverksamheten. Ettomfattande offentligt material föreligger således på detta område. SIDA sökerur detta välja ut och för publicering färdigställa en del av de rapporter somkan tänkas ha ett större allmänt intresse. har ett 40-tal sådanarapporter och studier publicerats. Sammanfattningsvisfinner utskottet liksom i förra årets betänkande det angeläget att enfortlöpande granskning äger rum både av de allmänna effekterna av biståndet ochav biståndets effektivitet, definierad som graden av måluppfyllelse. Utskottetkonstaterar likaså att SIDA är väl medvetet om detta och att enresultatvärdering i de av motionärerna nämnda avseendena redan görs av verketoch av av verket anlitade experter inom ramen för de begränsningar sombetingas av landprogrammeringens principer. Utskottet utgår ifrån att SIDA äveni fortsättningen utnyttjar de möjligheter den löpande kontakten medmottagarländerna erbjuder för att åstadkomma bästa möjliga överensstämmelsemellan biståndets resultat och de svenska biståndspohdska målen. Vidareförutsätter utskottet att fristående expertis också i fortsättningen kommeratt anhtas för granskning av olika delar av biståndsprogrammen. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motion 359 och yrkande 1 i modon1127. 4.2Bundet bistånd och upphandling i Propositionen(s. 6566) Med bundet bistånd avses gåvobistånd i form avvaror eller tjänster, som är förhandsbestämt till upphandling i . Ifråga om landdesd-nerat bistånd förekommer bundet bistånd endast inom det s. k.importstödet. Katastrofbistånd i form av varor eller tjänster upphandlade i 4 1979/80. UU 1979/80: 20 50 Sverigesamt naturabidrag till internadonella livsmedelsprogram räknas också tillbundet bistånd. Detbundna biståndet för /80 uppgår dll cirka 650 milj. kr. eller14,av de totala biståndsanslagen. För /81 föreslås enram för det bundna biståndet på 740 milj. kr. Detta motsvarar i förhållandetill innevarande budgetår en oförändrad andel bundet bistånd av de totalabiståndsanslagen. Bindningav biståndet kan medföra nackdelar för . bör därför, heterdet i propositionen, fortsätta att inom för utvecklingsbistånd(DAC) verka för en internationell överenskommelse om avbindning av bistånd. Ensådan överenskommelse skulle också ligga i den svenska exportnäringensintresse mot bakgrund av att flertalet andra i-länder binder enbetydligt högre andel av sitt bistånd än . De initiativ till förnyadeavbindnings-diskussioner, som har tagit inom DAC, har hitdlls inte letttill några påtagliga resultat. I detta läge är det, enligt proposidonen, interimligt att föreslå en sänkning av den andel av vårt bistånd som binds tillupphandling i . SIDAredovisar att av de totala biståndsanslagen under budgetåret1977/78 har utnyttjats för upphandling av varor och tjänster i . Någonmotsvarande beräkning av upphandling under /79 har inte gjorts,men man torde kunna räkna med att andelen var ungefär lika stor för dettabudgetår. Enligt SIDA:s uppskattningar skulle det totala återflödet avbiståndsmedel till endast till en tredjedel bestå av bundet bistånd. Mottagarländernasupphandling i har ökat . Detta förefaller mindresammanhänga med bindningsgraden än med andra faktorer, t. ex. landramensstorlek. Flera länder, som t. ex. , , , Sri Länka,och , har gjort betydande upphandlingar i med obundnamedel. Deinternadonella organisationernas upphandling i är alltjämt ringa iförhållande till de svenska bidragen. Detta gäller främst FN-organen. I vissutsträckning beror detta på de traditionella band som existerar mellan de gamlakolonialmakterna och stora delar av u-värl-den. Regeringenhar därför aktivt verkat för att upphandlingsdelegationer från deinternadonella organisationerna besöker . Den direktainformationsverksamheten till företagen har också intensifierats. /81 planeras viss förstärkning av utrikesrepresentado-nensresurser för projektbevakning. I propositionen uttalas förhoppningen att dessainitiativ skall leda till förbättrade möjligheter för svenska företag att hävdasig i konkurrensen om internationellt finansierade projekt. UU 1979/80: 20 51 I detta sammanhang behandlar utskottet motion1979/80: 1625 av m. fl. (vpk), delyrkande 3 j), nämligen 3.att uttalar och hos regeringen hemställer om förslag som leder tillatt de biståndspolitiska målen skall styra användningen av helabiståndsanslaget, vilket innebär j) att allt bistånd skalllämnas obundet. I delyrkande 3 j) i vpk-motion 1625 föreslås altallt bistånd skall lämnas obundet. Utskottetbehandlade ett yrkande av samma innebörd (UU 1978/79: 27). Utskottethänvisade då bl. a. till strävan att de s. k.avbindningsförhandlingama som tidigare förts i förutvecklingsbistånd (DAC) skulle återupptas samt till beredvillighetatt ansluta sig till en internationell överenskommelse om avbindning somomfattar den största delen av det internationella biståndsflödet. Utskottethemställde om bifall till budgetpropositionens förslag om sänkning av ramen fördet bundna biståndet från till av de totalabiståndsanslagen och avstyrkte följaktligen det då aktuella motionsyrkandet. Iårets budgetproposition föreslås en oförändrad andel bundet bistånd. Vidarebekräftas regeringens beredvillighet att söka nå en överenskommelse inom DAC.En sådan överenskommelse skulle också, påpekas det, ligga i den svenskaexportnäringens intresse mot bakgrund av att flertalet andra i-länder i dagbinder en betydligt högre andel av sitt bistånd. De initiativ till förnyadediskussioner, som har tagit inom DAC, har emellertid inte letttill några påtagliga resultat. Utskottet anser, i likhet med propositionen,inte rimligt att nu företa någon ytterligare sänkning av andelen bundetbistånd. bör emellertid vid framtida förhandlingar fortsätta att drivakravet på en internationell överenskommelse om avbindning. Utskottet avstyrkerdelyrkande 3 j) i vpk-motion 1625. 4.3Samarbete med enskilda länder Propositionen(s. 6793) I propositionen redogörs närmare för pågående ochplanerat utvecklingssamarbete m. m. med , , ,, , , , , , , ,, , , Sri Länka, , , , ochZambia. UU 1979/80: 20 52 Idetta sammanhang behandlar utskottet dels motion 1979/80: 231 av m. (vpk), delyrkande 1 c), nämligen 1. att hosregeringen hemställer c)att tas upp som mottagarland i det långsikdga svenskabiståndsprogrammet, dels modon 1979/80: 478 av m. (vpk), yrkande 2, nämligen att beslutar 2. anhållaatt regeringen inleder ett samarbete med PDRY (Demo kratiska ) om bestämda utvecklingsprojekt som kan anpassas till Yemens flerårsplaner, dels motion 1979/80: 479 av m. (vpk), yrkande 2, nämligen 2. attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag att tas upp som programland i den svenska biståndsverksamheten, dels modon 1979/80: 1133 av m.fl.(s), yrkandena 58, nämligen att beslutar 5. att medelsramen för biståndtill utöver regeringens förslag höjs med 40 milj. kr. till 120 milj. kr.för /81, 6. att medelsramen för biståndtill utöver regeringens förslag höjs med 5 milj. kr. till 35 milj.kr. för /81, 7. att utöver den avregeringen föreslagna medelsramen erhåller ett extra bistånd urkatastrofbiståndsanslaget på 40 milj. kr.