bet · G301KU50 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid sin granskning uppmärksammade utskottet särskilt treärenden där regeringen hade beslutat ta upp besvären till prövning i sak, trotsatt de hade kommit in efter besvärstidens utgång. Med anlediiing av dennagranskning underströk utskottet vikten av att de i statsrådsberedningensanvisningar fastlagda principerna för handläggning av för sent ingivna besvär,som helt överensstämde med utskottets rekommendationer, strikt tillämpades inomsamtliga departement. I statsrådsberedningens ovan omnämnda skrivelse iseptember 1976 till statssekreterarna m. fl. sammanfattas nu återgivnauttalanden av utskottet. KU 1979/80:50 166 I departementsenkäten ställdes frågan om detförekom inom departementet att deserta, dvs. för sent inkomna, besvärsakprövades och i så fall hur ofta oeh i vilka slags ärenden. Hälftenav departementen uppgav som svar på denna fråga att någon sakprövning avdeserta besvär inte förekommer, i några fall modifierat med att det princip inte förekommer. De departement sorn svarat att det förekommersakprövning av deserta besvär har i allmänhet angivit under vilkaförutsättningar det sker. Några departement anger samma förutsättningar somfinns i statsrådsberedningens anvisningar, nämligen att det är fråga om ettenpartsärende där parten skulle ha gått miste om en förmån om inte ärendetprövats i sak. Därutöver förekommer i svaren hänvisning till andraomständigheter, såsom att det överklagade beslutet inte tillkommit i laga ordning,att klaganden är oförhindrad att på nytt vända sig till beslutsmyndigheten isamma fråga och att klaganden alternativt hade kunnat vända sig direkt tillregeringen i samma fråga som besvären avsåg. Två departement pekar också påvissa ärendegrupper inom departementets område där deserta besvär i regelsakprövas. CM fM - r*-) - -H r-i r-- I (/: b. ÖJ) t/: m (N »n Cd Cl Cl O) a. v Q r-i rN r-- \c cd X) t/1 C inin\o'r~-r--r~-r~--r--r~-r--r-- i>Tt\0 010CO(>OCO> \0u-i r- « (N ON ' cd CL u T3 rj 00 1' 00 =5n ' (No ( \0 r-J irj \0 r* "O >/ (N Tt >na\ r-- "O - rsj - pnJ rg \0oo 1) .-. arn0C00O0000''f 00\OOU-lOOmOO(NvO c/1 o c/1 4-1 - "Cd c CA avO(N"(Nr-'>ooo--oo r-«r(N01(N(N(N(NfS' IT) so 'o (n oo r*-) o (N m wi m KU 1979/80:50 169 Antalet utomnordiska medborgare' som erhållit tillståndatt få stanna i av olika skäl FlyktingskäP 3 126 2 979 Efterinresa 6 097 5 657 Humanitära och arbetsmarknadsskäl (flest humanitära) Efter inresa Nya gäststuderande Summa 12 349 12 333 Som framgår av ovanståendeuppgifter domineras den utomnordiska invandringen av personer som kommer hitvid sidan av den reglerade invandringen oeh får stanna här på grund avpersonanknytning (46 § p. 2) eller annat särskilt skäl, t. ex. politiska ellerhumanitära skäl (46 § p. Den reguljära arbetskraftsinvandringen inom ramenför den reglerade invandringen har varit obetydlig ochomfattar endast ett tusental personer . ' Barnen ej inräknade. Antal barn 1978 = ca 4 800 - Både A-och B-Oyktingar. Antal barn 1979 = ca 3 700 KU1979/80:50 170 KU 1979/80:50 171 Antal tillstånds-, avlägsnande- och verkställighetsärendenhos regeringen Verkställighet, förvisning Besvär Verkställighet, avvisning Besvär Verkställighet, förpassning Besvär Underställning, 47 § UdL Upphävande av förvisningsbeslut m. m. Fortsatt/tillstånd utan hinder KU1979/80:50 172 Viss komplettering av uppgifter om balansläget i fråga ombesvärsärenden i Som komplettering tillexpeditionschefens skrivelse får jag anföra följandeangående utvecklingen av de besvärsärenden som handläggs på invandrar-och utlänningsenheten (IM-enheten). Enhetens totala balans uppgick till 1172 ärenden. Härav var 791 besvärsärenden. hade 1 640besvärsärenden inkommit och 1 741 avgjorts. Den helt övervågande delen utgörsav besvär över av statens invandrarverk () meddelade beslut om avlägsnandeav utlänning från . Det bör i detta sammanhang påpekas att en stor gruppärenden vid sidan av besvärsärenden utgörs av ansökningar om återbrytning avlagakraftvunna avlägsnandebeslut (51 § utlänningslagen). Denna möjlighet attåterkomma sedan besvär avslagits utnyttjas i stor utsträckning. Vid en räkningsom gjordes för utlänningslagkommittén framkom att under första t. o. m. tredjekvartalet 1978 ansökan om återbrytning en eller gjordes i ca 45 %av de fall där regeringen hade beslutat att utlänningen skulle lämna Sverige.Äterbrytningsärendena uppgår f. n. till av enhetens totala antal ärenden.Ansökningarna innehåller ett yrkande om inhibition avverkställigheten. Inhibitionsfrågan måste handläggas synnerligen skyndsamt ochbeslut måste ofta meddelas av det ansvariga statsrådet (51 a §utlänningslagen), eftersom nästkommande regeringssammanträde inte hinneravvaktas. har vissa förändringar skett i enhetenspersonaluppsättning. består enheten av 1 departementråd(huvudman), 1 kansliråd, 2 handläggare (/23), varav en bemyndigats att vidsidan av huvudmannen fullgöra vissa huvudmannauppgifter, 1 handläggare (/20), 9 handläggare (19), varav 2 extra tjänstemän som tillfälligförstärkning, 1 kanslist med reducerad arbetstid, samt 7 assistenter, varav 1med reducerad arbetstid. Den stora arbetsbelastningen på enheten har föranlett attsärskilda åtgärder vidtagits. är enhetsledningendubblerad vad gäller handläggningen av ärenden enligt utlännings- ochmedborgarskaps- KU1979/80:50 173 "Vissa handläggaruppgifter (såsominitiala åtgärder i samband med att ett ärende anhängiggjorts fram tillföredragning för remissbedömningen) utförs av assistenter. Förenklingar avadministrativa rutiner genomförs kontinuerligt i syfte att förkortahandläggningstiden. Trots dessa åtgärder förekommer förhållandevis oftaövertidsarbete. För att förkorta handläggningstiderna har på enheteninförts en särskild ordning för remissbedömning. Huruvida ett besvärsärendeenligt utlänningslagen och medborgarskapslagen skall remitteras eller ejavgörs efter föredragning för enhetschefen eller dennes "ställföreträdare".När en besvärsskrivelse inkommer till lånas deprövade handlingarna (persondossier) in från statens invandrarverk. Om detdärvid visar sig att besvärsskrivelsen inte innehåller någonting nyttremitteras ärendet vanligtvis endast om utgången i underinstansen framstår somtveksam. När nya skäl framkommer i besvärsskrivelsen och dessa bedöms som heltirrelevanta och inte kan påverka utgången eller om det är uppenbart att de nyaomständigheterna skall föranleda en annan bedömning än underinstansensremitteras inte ärendet. Föranleder de åberopade omständigheterna ytterligareutredning i ärendet kan departementet i vissa fall självt föranstalta om detta.Resultatet av utredningen avgör om ärendet skall remitteras. Remiss sker i allaärenden där det anses angeläget att underinstansen får tillfälle att bedöma denya skäl som kommit fram i besvärsärendet. Om ärendet remitteras utsätts alltidviss tid före vilken yttrandet skall vara departementet till hända, . Förslagen i den lagrådsremiss angående ny utlänningslagsom f. n. föredras i lagrådet kommer att på några punkter medföra förändringari fråga om IM-enhetens ärenden. De viktigaste förändringarna för enhetensräkning är följande. I lagrådsremissen föreslås attregeringen inte längre skall ha rätt att på ansökan pröva återbrytning avlagakraftvunna avlägsnandebeslut i andra fall än de där avlägsnandebeslutet harsin grund i brottslighet eller asocialitet. Rätten att återbryta i andra fallläggs enligt huvudregeln på . Endast om överlämnar sådant ärende kommerdet till regeringens prövning. Ett sådant överlämnat ärende kommer inte attvara lika brådskande, bl. a. torde frågorna om inhibition av verkställigheteninte komma att behöva prövas i . De föreslagna bestämmelsernaskulle innebära att antalet utlänningsärenden minskar. Ett nytt institut, kallatflyktingförklaring, föreslås infört. Om SW inte utfärdaren sådan förklaringskall det finnas besvärsrätt till regeringen. KU 1979/80:50 174 gruppbesvärsärenden tillkommer härigenom. Antalet sådana ärenden kan f. n. inteuppskattas. Slutligenvill jag komplettera uppgifterna i skrivelsen meduppgifter om den totala balansen av besvärsärenden hos departementet vidårsskiftena 1976-1977 och 1977-1978. CA 0/1 3 C (d =5s; -ij s KU 1979/80:50 176 Kortfattadredogörelse för tre utlänningsärenden hos regeringen Regeringen lämnade utanbifall besvär av tunisiske medborgaren . M. Rafrafi, född , i fråga om förpass ning. hade förordnat enligt 22 § utlänningslagen att Rafrafi skulle förpassas ur riket eftersom han saknade tillstånd att vistas här. Av akten i ärendet framgår att Rafrafi är journalistoch i varit verksam vid ett flertal tidningar. Ett par av dessa tidningar har tvingats upphöra som en följd av motsättningar till regeringen. Han har vidare uppehållit sig i och där bedrivit politisk opinionsbildande verksamhet mot den tunisiska regimen. Sedan han lämnade har han uppehållet sig i följande länder: därefterkortare tider i , och innan han i okt. 1978 kom tillSverige, där han stannade till dec. i Libanonåtervände han till . Han har en bror som är svenskmedborgare. Det kan nämnas att han vistades i . Regeringen lämnade den . 1979 utan bifallbesvär av chilenske medborgaren . J. Torres , född , i fråga om avvisning. Polisstyrelsen i hade den . 1977 enligt 19 § första stycket utlänningslagen förordnat att skulle avvisas eftersom han saknade erforderliga medel för sin vistelse här och för sin hemresa. Mot detta beslut anförde först besvär hos invandrarverket, som den . lämnade besvären utan bifall. Av akten i ärendet framgår bl. a. att under Allende-epoken i var verksam i en kommitté för produktivitetsökning, som efter militärkuppen upplöstes. Han kom till och har som skäl för att få stanna här åberopat politiska skäl - risk för förföljelse i hemlandet. har familj i - hustru och tre barn. har bott ihop med en tidigare gift svensk kvinna i . KU 1979/80:50 177 Regeringen lämnade den . 1980 utan bifallansökan om inresetillstånd för turkiske medborgaren . F. Bulut, född . Invandrarverkethade till regeringens avgörande med tillstyrkan överlämnat ansökningen, somgjorts av en svensk kvinna. Av akten framgår bl. a. att Bulut, som är kurd,deltagit i studentdemonstrationer m. m. i hemlandet. Han ansågsig förföljd av militär och fascistiska grupper oeh lämnade landet 1972. År1973 tillfångatogs han av israeliska trupper då han befann sig i flyktinglägeri tillhörande Al . Bulut dömdes av israelisk militärdomstol till11 års fängelse för medlemskap i m. m. Han gifte sig i jan. 1977 meden svenska. Hustrun hade kommit i kontakt med Bulut i har även tidigare vägrat inresetillstånd trots anknytningen. 12 1979/80. KU1979/80:50 178 NORDISK RÅD Juridisk udvalg Betaenkning över Nordisk Ministerråds meddelelse til 28.session 1980 om rekommandation nr. 10/73 angående samordnetutixndingelovgivning og udlaendingepolitik Juridisk udvalg har behandlet dentil Nordisk Råds 28. session 1980 afgivne meddelelse om rekommandation nr.10/1973 angående samordnet udlaen-dingelovgivning og udlaendingepolitik påm0der den 29. januar og 3. marts 1980. Meddelelsen indeholder en redeg0relse for det aktuellearbejde i de nordiske lande vedr0rende revisionen af udlasndingelovgivningen m.v. Arbejdet föregår efter retningslinjer, der er i overensstemmelse medhenstillingen i rekommandationen. Meddelelsen indeholder endvidere oplysning om den i 1979gennemf0rte tendring af den nordiske paskontroloverenskomst og om baggrundenherfor. /Endringen betyder, at det er blevet muligt at foretagepaskontrol af ikke-nordiske statsborgere ved graenseovergangene til et andetnordiskt land. En sådan kontrol må hver gäng ske i en periode af h0jst 6måneder. Ved beslutningen om kontrol ophaeves tilbagetagelsespligten for detandet nordiske land. indebaerer, at afvisninger må gennemföres til etikke-nordisk land, saedvanligvis den indrejsendes hjemland. Muligheden for atindf0re generel paskontrol er endnu ikke udnyttet. Det oplyses i meddelelsen, at baggrunden for dengennemf0rte asndring er den i 1977 og 1978 konstaterede stigende illegaleindvandring af assyrer fra Tyrkiet, som har givet anledning til omfattendesocialpolitiske problemer. Juridisk udvalg har i sin betaenkning över ministerrådetsberetning om det nordiske samarbejde, C 1/1980, oplyst, at udvalget på sitfaellesm0de den 1. med de nordiske justitsministre har modtageten redeg0relse for den stedfundne asndring. Udvalget har taget oplysningerne omaendring-erne og de bevaeggrunde, der har ligget bag asndringerne tilefterretning men fremsat kritik af, at aendringen ikke inden dens vedtagelsehavde vaeret forelagt Nordisk Råd til behandling i henhold tilHelsingforsaftalens art. 46. Justitsministrene har över for juridisk udvalgbeklaget, at dette ikke har vsret tilfsldet og har erkendt, at der har vaerettale om en kommunikationsbrist. Juridisk udvalg har taget dette til efterretning, efter atministrene har meddelt udvalget, at man vil s0ge at undgå, at noget lignendesker i fremtiden og redegjort for, hvorfor sägens karakter af en hastesag harmedf0rt, at den saedvanligeprocedure blev fraveget. Dadet fremgår af dagsordenen for Nordisk Råds 28. session, at der under sessionenvil blive stillet to sp0rgsmål til Nordisk Ministerråd vedr0rendepaskontroloverenskomsten, vil juridisk udvalg efter sessionen fortsasttebehandlingen af meddelelsen om rekommandation nr. 10/1973 i lyset af de undersessionen afgivne svar på de stillede sp0rgsmål. Juridiskudvalg skal på denne baggrund indstille, at Nordisk Råd tager den til NordiskRåds 28. session 1980 afgivne meddelelse om rekommandation nr. 10/1973 angåendesamordnet udlaendingelovgivning og udlaendingepolitik til efterretning ogafventer ny meddelelse til naeste ordinaere session. K. B.Andersen (S) (DR) (A) () NathalieLind (V) Liv Stubberud (A) Sammanställningav rapporter om utförd stickprovskontroll vid internordisk resandetrafik undertiden 1980-02-04-1980-03-02 (W 006-009) Jämförelsetabellavseende tiden 1976-11-12-1980-03-02 (W 646-009) på omstående sida. KU 1979/80:50 Jämförelsetabellavseende tiden 1976-11-12-1980-03-02 (W 646-009) ang. assyrier/ syrianer ang. andra uti. KU 1979/80:50 182 Bilaga 11 A Förhandlingarenligt 11 § MBL, som FHR påkallat i tjänstetillsättningsärenden efter AD-dom118/79, . Fackligaorganisationer med vilka FHR påkallat för-handl. Fö 1979- Tillsättning av tjänst somforskningschef 12-11 hos FortF (sakkunnigförfarande) B 1979- Förordnande att vara gd och chef för U 1979- Besväri fråga om tillsättandet av en tjänst 12-06 som rektor tillika skolchef vid i 1979- Förordnande aven professor vid universi-12-06 tetet iLinköping påen tjänst som professor vid 01-11 1980- Tillsättande av en tjänst som bitr.skoldi- Jo 1979- Tillsättande av tjänst somlaboratoriechef 1979- Tillsättande avtjänst som laborator hos 12-27 statenslivsmedelsverk (sakkunnigförfarande) 1980- Tillsättande avtjänst som laboratoriechef 01-31 hosfiskeristyrelsen I 1980- Tillsättande av tjänst som chefsjurist hos 1980- Tillsättande av gd och chef fördomänver- 01-18 ket 1980- 01-21 1980- Förordnande att bestrida göromål som 01-22 ankommer på chef för avdelningElektro- nik inomsektor Underhåll hos förenade fabriksverken 1980- Förordnande av adm. 01-30 verket o. tillsättande av tjänstsom skogsdi- /SR,SF och Nej arb.-förb., Sv. elektrikerförb..Sv. /SR, SF o. Nej /SR, SF o. Nej /SR, SF o. Nej /SR, SF o. Nej fälsfören.,Sv. /SR, SF o. Nej för., Sv. SAC, SALF, Sv. SAC, SALF, Sv. Nej , Sv. Tillsättandeav chef för utvecklings- o. kontrollsektion inom ha Byggnadsteknik vid statensvattenfallsverk Tillsättande av tjänst som planeringsdirektör hos förenadefabriksverken Tillsättning av biskopstjänst i och Tillsättande av fyra kyrkoherdetjänster Tillsättande av två kyrkoherdetjänster Tillsättande av tjänsten som pastor prima-rius ochdomprost i SALF, Sv. /SR, SF 0. TCO-S, Sv. /SR, SF 0. * I de fall protokoll från förhandlingen inte föreliggerhar personalorganisationerna endast meddelat att de inte har något att erinramot beslutet. KU 1979/80:50 Bilaga 11 B BUDGETDEPARTEMENTET Personalenheterna Tillsättningar av biskopar, generaldirektörer och landshövdingar ' om information eller förhandling om beslutet överst, för ek. Muntlig information av resp. departement till /SR, SFoch TCO-S Muntlig information av dep. till / SR, SF o. TCO-S.Förhandling enl. § MBL påkallad av FHR med Svenska byggnadsarbetareförb.. Sv.elektrikerförb. Muntlig information av resp. departement till /SR, SFoch TCO-S Varken information eller förhandling med PO Muntlig information av departementet till /SR, SF ochTCO-S Förhandling enl. 11 § MBL påkallad av FHR med /SR, SFoch TCO-S samt Muntlig information av dep. till / SR, SF och TCO-S ' Beslut om förlängning av förordnanden ellertillsättningsbeslut som har sin bakgrund i att ny tjänst som generaldirektörhar inrättats vid myndigheten har inte medtagits. I dessa fall har ingetpersonskifte skett på KU1979/80:50 185 Rekrytering av handläggare till utrikesförvaltningen1975-1979 har totalt 163handläggande tjänstemän rekryterats till utrikesförvaltningen. Rekryteringenfördelar sig enligt följande: I tabellen avses med basrekryteradetjänstemän dem som antagits vid de årliga aspirant- respektive handläggarantagningarna(1975 även antagning som kanslist). Befordrade biträden är dels sådana sombefordrats vid lönegradsförhandlingar, dels sådana som sökt och erhållitindirekt utlyst tjänst i . Sidorekryteringarna är detjänstemän som i övrigt rekryterats till utrikesförvaltningen. Vilka dessatjänstemän är framgår av bifogade sammanställning. Här kan konstateras att 12personer rekryterats till befattning som ambassadörer eller generalkonsuler, 5för exportfrämjande uppgifter, 6 för press- oeh informationsarbete och 6 förandra uppgifter inom - främst vid administrativaavdelningen och u-avdelningen. Tjänstemän som rekryterats till utrikesförvaltningen utanför ordinariehandläggarantagning (ej befordrade biträden). Ambassadörer,generalkonsuler, m. fl. Ambassadör , Ambassadör , HaagGeneralkonsul , Generalkonsul , AmbassadörNettelbrandt, Ambassadör , FN-New Ambassadör ,Ambassadör , UD' Ambassadör, , UD' Ambassadör , UD'Ambassadör , UD' , UD, pol' 5 pers.tj.) ambs Wenhammar, Athén ambs , l;e ambsArwitz, ambs Risinggård Ds , 1978 1976 1977 1977 1976=5 pressrådet , pressrådet , (Info) pressatt , (FN) redaktören , (info)kanslirådet , UD, press redaktören , UD, press' ambs K. Hjertonsson, amb rådet Björkbom,(inf sekr , UD kanslirådet Edéen, UD, pol ds Wahlbäck, UD,pol 1976 1975 1978 1977 1979 1979=6 ds Marling, UD, pol (sakkunnigNyberg, UD, rätts (sakkunnigHökborg, UD, rätts ksLundborg, UD, rätts ksJacobsson, UD, rätts ksHolmberg, UD, rätts dsWidgren, UD, adm ds ,UD, adm dsMalmsten, UD, adm dsNeijberg, UD, adm ds ,UD, adm dsSandling, UD, adm dsSundström, UD, adm krLindståhl, UD, adm krDouglas, UD, adm dsSaeklén, UD, adm ds ,UD, adm ds Friden,UD, adm ds Heyum,UD, adm dsWesseloh, UD, adm ds Lunden,UD, adm ksJohnson, UD, U ds Taxell,UD, U dsBergman, UD, U dsJeriström, UD, U dsWestman, UD, U dsBackman, UD, U' ds ,UD, U ds Ängeby,UD, U dsSalander, UD, U ds Sundh,UD, U 1 infosekr och 2 KU1979/80:50 188 Tjänstemän i lägst lönegrad F 25 eller högre som efter1975 lämnat tjänsten eller som är tjänstlediga Har lämnat tjänsten: Amb (väntas i sinom tid söka återanställning i UD) KU1979/80:50 189 1975 1976 1977 1978 1979 Totalt -\- 3 Genomsnittligt antal nya tjänstledigheter (utflöde -inflöde) = 6,4. Övriga avgångar 1975-1979 (högst F23/25) , , departementssekr , ,utrikeskanslist Kellerborg, , aspirant , , kanslisekrOlofsson, , departementssekr Sezginer, , utrikeskanslist Eneberg, , informationstjänsteman Järnegard,, informationstjänsteman KU 1979/80:50 PMangående regeringens behandling av skrivelser I en skrivelse (med nummer 102), som regeringenårligen lämnar till med budgetpropositionen, redovisasbehandlingen av riksdagsskrivelser näst föregåendeår-30 november föregående år. Skrivelsen, som ej utskottsbehandlas, läggsregelmässigt till handlingarna som den anmäls i . Här skallförst i likhet med vad som skett lämnas vissa statistiska uppgifterom innehållet i årets skrivelse. Därefter behandlas ett förslag som under handframförts från statsrådsberedningen om en omläggning av redovisningsperiodenför skrivelsen. 1Översiktlig redovisning av årets skrivelse Årets skrivelse (1979/80:102) avser tiden 1december 1978-30 november 1979. I tabell 1 redovisas antalet slutbehandlade ochej slutbehandlade riksdagsskrivelser, fördelade på de år då skrivelserna kom intill regeringen. Tabell1 Regeringens behandling 1 december 1978-30 november 1979 avriksdagens skrivelser Källa; Regeringens skrivelse 1979/80:102 Av tabellen framgår bl. a. att antalet skrivelsersom ej slutbehandlats t. o. m. uppgick till 150.Motsvarande siffra har varit: KU1979/80:50 191 Balansen av ej färdigbehandladeriksdagsskrivelser sjönk alltså men ökade därefter fortlöpandetill och med . visar en viss minskning. 2 Omläggning av redovisningsperioden Som framgått ovan redovisas iskrivelsen regeringsbeslut . Skrivelsenframläggs för med budgetpropositionen. Enligtstatsrådsberedningen vore det bättre om skrivelsen avsåg regeringens beslutunder tiden från och med ett början till nästa början.Redovisningsperioden skulle då bli och skrivelsen skullekunna överlämnas i . Argumenten för dennaordning är i första hand att en sådan redovisningsperiod ter sig naturligaremed tanke på den förläggning i tiden som numera har. I andra handframhålls att skrivelsen måste färdigställas under den mestarbetstyngda delen av året i . En omläggning avredovisningsperioden skulle innebära möjligheter att göra skrivelsen till enbättre och mer informativ produkt. Kansliet har bettriksdagens upplysningstjänst göra en historik över skrivelsen. a. följande. En redovisning till av det slag som finns iskrivelsen har gjorts i stort sett sedan den tidigare regeringsformenstillkomst. Genom beslut vid riksdag fick JO i uppdrag att vid varjeriksdag lämna en redogörelse för vilka tidigare riksmötesbeslut som blivit av"Konungen gillade, utfärdade och i "Verket ställde". Sedermera(1830) föreskrevs att redogörelsen också skulle innehålla sådana beslut ochframställningar som inte blivit föredragna eller avgjorda. Fram till och med1957 lämnade JO redovisningen med ämbetsberättelsen vid riksdagensbörjan. 1957 beslöts att redovisningen skulle lämnas före februari månadsingång. Ändringen hade föreslagits av JO själv, som ansåg att arbetet medredovisningen var "synnerligen betungande på grund av brådskan attiordningställa redovisningen för intagande i ämbetsberättelsen". Efter förslag i motioner vid riksdag beslötriksdagen uttala att JO borde befrias från uppgiften att sammanställaredovisningen och att redogörelsen för behandlingen av skrivelser ifortsättningen borde lämnas av Kungl. Maj:t direkt till . 1proposition till riksdag framlades förslag i enlighet med dettariksdagsuttalande. KU 1979/80:50 192 tionengodkändes av och har skrivelsen avlämnats av regeringen(Kungl. Maj:t) i stället för av JO. Denenda ändring som härefter har skett är att redovisningsperioden år 1973ändrades från kalenderår till tiden . Detta skedde efterdet att på förslag (1972 årsgranskningsbetänkande, KU 1972:26 s. 5-6) uttalade att redovisningen bordelämnas med statsverkspropositionen för att vara tillgänglig under denallmänna motionstiden. Ändringen borde enligt utskottet genomföras även om denskulle få till följd att redovisningen inte omfattar hela det förflutna åretutan avslutas exempelvis per . KU 1979/80:50 193 avregeringens åtgärder med anledning av vissa riksdagsskrivelser isysselsättnings- och industripolitiska frågor under /79. Regionalpolitik(prop. 100, 112, AU 23, rskr 435) 194 Jämställdhet i arbetslivet(prop. 175, AU 39, rskr 411) 202 Bryggeribranschen (prop.32, NU 9, rskr 120) 204 Tilläggsbudget I, industridepartementets område (prop. 25, 43, NU 16, rskr 122) 205 Vissa varvsfrågor (prop.49, NU 17, rskr 115) 207 Budgetprop., industridepartementets verksamhetsområde 100, NU 28, rskr207) 212 Nytt handelsstålbolag m.m. (prop. 100, 126, NU 43, rskr 369) 214 Åtgärder förtextilindustrin (prop. 145, NU 48, rskr 390) 218 Riktlinjer för industripolitiken (prop.