bet · G301KU34 · 1979-12-31 00:00:00 — med anledning av motion ohi folkomröstningsinstitutet Motionen , ,, ,, , Imotionen 1978/79:403 av ThorbjörnFälldin m. fl', (c) yrkas-såvitt nu är i fråga (yrk. 2) - att hosregeringen anhåller att en författningsutredning tillsätts med uppgift attutarbeta förslag till elf grundlagsfäst folkomröstningsinstitut. Enligt motionen finns goda skälatt vidareutveckla ochstärka folkstyret i vårt land genom en utveckling av folkomröstningsinslitutet.Det finris många frågor att pröva i detta sammanhang. En huvudfråga som kräversärskild belysning är om folkomröstning skall vara beslutande eller enbartrådgivande. En annan viktig fråga är hur initiativ till folkomröstning skalltas, om eventuellt sådant initiativ skall kunna tas av en riksdagsminoriteteller t. o. m. efter ett medborgarupprop. Enligt motionen bör dessa frågorutredas. Enligt 8 kap. 4 § RF meddelasföreskrifter om rådgivande folkomröstning i hela riket genom lag. Igrundlagspropositionen 1973:90 (s. 186-187) anförde dåvarande chefen förjustitiedepartementet bl. a. att han delade grundlagberedningens uppfattningatt det kan vara av värde att ha möjlighet att efter majoritetsbeslut iriksdagen hålla rådgivande folkomröstning, t. ex. i en fråga där partiernaönskar få kännedom om uppfattningen bland väljarna, innan de tar ställning föregen del. Däremot avvisade departementschefen i likhet med grundlagberedningentanken att tillägga en minoritet i rätt att få till stånd enfolkomröstning. En sådan ordning skulle nämligen minska parlamentarismensfunktionsduglighet. Departementschefen framhöll vidare att ettfolkomröstningsinstitut av rådgivande karaktär inte innebär att avgörandetundandras statsorganen. Det fanns därför inte något behov av att i grundlag hanärmare regler om möjligheterna att anordna sådan folkomröstning. Det var alltsåtillräckligt att det i grundlag slås fast att befogenheten att besluta områdgivande folkomröstning i hela riket skall ligga hos . För sådantbeslut bör lagstiftningens form användas. Utskottet anslöt sig till propositionen i fråga omfolkomröstningsinstitutets utformning (KU 1973:26 s. 35 f.). På grundval av förslag av rättighetsskyddsutredningenframlades propositionen 1978/79:195 om förstärkt skydd för fri- ochrättigheter m. m. 1 1979/80. KU1979/80:34 2 Som vilande grundlagsändring (se KU 1978/79:39) antogsdärvid en komplettering av 8 kap. 15 § RF, som innebär att ett förslag till ändringav grundlag skall bli föremål för folkomröstning om yrkande härom framställs avminst en tiondel av ledamöter och minst en tredjedel av ledamöternaröstar för bifall till yrkandet. Folkomröstning skall hållas medriksdagsval. Förslaget är förkastat, om de flesta som deltar i omröstningenröstar mot förslaget och de till antalet är fler än hälften av dem som haravgivit godkända röster vid riksdagsvalet. Nämnda förslag till grundlagsändringhar slutligt antagits av (KU 1979/ 80:1). med förslaget till grundlagsändring antogriksdagen en särskild lag om förfarandet vid folkomröstning i hela landet.Denna lag gäller såväl rådgivande folkomröstning som folkomröstning igrundlagsfråga. I en reservation (s) anfördes att lagen endast borde gälla isistnämnda fall. I motionen begärs utredning avfolkomröstningsinstitutet. a. berörs i motionen frågan om beslutandefolkomröstning samt frågan om vem som skall kunna initiera folkomröstning. Utskottet har i annal sammanhang förordat att bl. a.frågorna om den gemensamma valdagen och mandatperiodernas längd tas upp till enförutsättningslös prövning. Utskottet anser att frågan om folkomröstningsinstitutetinte bör tas upp i denna översyn. Medhänvisning till det anförda hemställer utskottet attriksdagen avslår motionen 1978/79:403, yrkandet 2. Närvarande: (). (),(), (), (), Per (),(), (). i (m), KurtOve (), ()*, '(), (), () och ()*. ' Ej närvarande vid justeringen. av , och (alla c) vilka ansett an utskottels yttrande och hemställan bort ha följandelydelse: I motionen begärs utredning avfolkomröstningsinstitutet. a. berörs i motionen frågan om beslutandefolkomröstning samt frågan om vem som skall kunna initiera folkomröstning. Enligt utskottet talar många skäl för attfolkomröstningsinstitutet tas upp till förnyat övervägande. Möjlighet tillbeslutande folkomröstning i grundlagsfrågor har införts. I andrafrågor kan besluta om rådgivande folkomröstning. De regler som gällerför rådgivande folkomröstning kan leda fill svårigheter, bl. a. vid formuleringenav de frågor som skall underställas de röstande och vid tolkningen avfolkoniröstningsresultatet. Det kan också ifrågasättas om inte omröstningarnaäven i andra frågor än grundlagsfrågor bör vara beslutande. Utskottet erinrarom den folkomröstning i kärnkraftsfrågan som skall hållas i mars nästa år.Utslaget i denna omröstning kommer enligt vad de politiska partierna förklaratatt vara avgörande för statsmakternas ställningstaganden. Om flera alternativförekommer vid omröstningen kan svårigheter att tolka omröstningsresultatetuppkomma. Utskottet har i annat sammanhang förordat att bl. a.frågorna om den gemensamma valdagen och mandatperiodernas längd tas upp till enförutsättningslös prövning. Utskottet anser att även frågan om folkomröstningsinstitutetsutformning i olika avseenden bör tas upp i samband med denna översyn. anfört bör ges regeringen till känna. att med bifall tillmotionen 1978/79:403, yrkandet 2, ger regeringen till känna vad utskottet anfört.