bet · G301CU4 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:4 medanledning av propositionen 1978/79:209 om ändring i bostadsbeskattningen, m.m., såvitt avser bostadslån m. m. jämte motioner Regeringen har i propositionen 1978/79:209(budgeldepartementel), beslutad , såvitt nu är i frågaföreslagit att (delvis) godkänna vad i regeringsprolokollet förordats i fråga om bostadslån m. m. till enskilt ägda fierfamiljshus. Iregeringsprotokollet (s. 31-32) anförs bl. a. att vid ombyggnad av enskilt ägdahyreshus lånegränsen bör höjas till . De nya bestämmelserna bör tillämpas ifråga om ombyggnadsarbeten och energisparålgärder för vilka preliminärtlånebeslut har meddelats efter utgången av . I den nämnda propositionenhar vidare föreslagils att (delvis) godkänna vadi regeringsprotokollet förordals i fråga om räntebidrag till enskiltägda flerfamiljshus, och 2. godkännavad i regeringsprolokollet förordals i fråga om bostadslån till panlvärdelokaler. Förslageti fråga om räntebidrag (garanterad räntesats) liksom därtill anknutnamotionsförslag har, för att förenkla förfarandet, överiämnats till skatteutskottetmed civilutskottets yttrande (CU 1979/80:2 y). Fråganom bostadslån till panlvärdelokaler har överlämnats lill finaiisut-skottetsfortsatta beredning (CU 1979/80:1 y). Utskottet har i detta sammanhang behandlat de medanledning av propositionen 1978/79:209 väckta motionerna 1978/79:2684av Per m. fl. (s) vari föreslås att med avslag på regeringensförslag i motsvarande eller därav berörda delar som sin mening ger regeringentill känna att lånegränsen för bostadslån bör vara 85 96, då det gäller lån förny- och ombyggnad av flerfamiljshus som ägs av enskild person eller enskiltföretag och sådant av enskild person eller enskilt förelag ägt småhus som äravsett för uthyrning, 1978/79:2696av m. fi. (m) vari hemställs att hos regeringenbegär förslag om införande av lagfartsbostäder i flerfamiljshus, 1978/79:2697av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, föreslås alt riksdagenavslår propositionen 1978/79:209 i vad den rör storieken av 1 1979/80. CU 1979/80:4 2 1979/80:36av m. fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs att 1.avslår propositionen 1978/79:209 i vad den rör storleken av bostadslån. 3Tidigare behandling m. m. 1977 (prop. 1976/77:100bilaga 16 s. 112-113) föreslogs att bostadslån vid nybyggnadas/Uyxesbus skulleH utgå av låneunderlaget mot säkerhet inom av panlvärdet förlåntagare som då . fick bostadslån med 15 eller av låneunderiagel. Imotioner (s och vpk) yrkades avslag på detta förslag. Utskottet anförde (CU1976/77:18 s. 37): Propositionsförslaget motiveras med syftet attminska skillnaden i övre lånegräns och därmed även räntebidrag mellan desjälvkostnadsanknutna och de övriga formerna för bostadsförvaltning.Föredraganden hänvisar till gällande riktlinjer för kommunernas fördelning avmark och byggherreuppdrag - riktlinjer som bl. a. innebär att detkonkurrenselemenl som ligger i att byggandet sker i olika företags- ochförvaltningsformer bör bibehållas, Utskottetdelar föredragandens bedömning. De skäl som tas upp i motionerna i denna del utgörnärmast en argumentering mot statsmakternas ovan berörda tidigareställningstaganden till allmänna riktlinjer för markfördelningen (prop.1974:150 s. 428, CU 1974:36). Dåvarande bostadsministern anslöt sig till vadsom tidigare strukits under, nämligen det önskvärda i att behålla delkonkurrenselement som ligger i att byggandet sker i olika företagsformer. Omdenna riktlinje fortfarande skall gälla som statsmakternas mening kan detknappast hävdas att en sådan konkurrens skall försvåras och snedvridasgenom lånevillkor. En vilja att i bostadspolitiskt syfte utnyttjakonkurrensen i förvallningsledet bör inte motverkas genom lånesystemei.Utskottet tillstyrker sålunda förslaget i budgetpropositionen och avstyrker härbehandlade motionsyrkanden. Reservanter(s) anförde (s. 64-65): Som anförs i motionen 1976/77:1282 (s) innebärpropositionens förslag om förmånligare finansiering av enskilt ägda hyreshus enomedelbar resultatförbättring för dessa fastighetsägare men ingen motsvarandeförbättring för hyresgästerna i dessa fastigheter. Statens ökade utlåningberäknas till ca 45 milj. kr./år. Förslaget i propositionen (s. 112-113) utgårfrån tesen all skillnader i övre lånegräns snedvrider konkurrensenföretagsformerna emellan och från det angivna syftet att öka denna konkurrens.En utgångspunkt ges också i en hänvisning till de antagna riktlinjernaför kommunernas fördelning av mark och byggherreuppdrag: att detkonkurrenselement som ligger i att byggandet sker i olika företags- ochförvaltningsformer bör bibehållas. Som också anförs i motionen innebäremellertid de åberopade riktlinjerna - riktlinjer för kommunernas handlande -att kommunerna skall utnyttja sina möjligheter all genom markfördelningenfrämja effektiviteten i bostadsbyggandet och att de allmännyttiga ochkooperativa företagen bör ha ett dominerande inflytande. I sammanhangetanfördes att riktlinjerna för CU 1979/80:4 3 bostadsbyggandetsfördelning på förvaltningsformer - något annat än riktlinjerna om konkurrens omentreprenaduppdragen - "inte heller lägger hinder i vägen för altbibehålla del konkurrenselemenl som ligger i att byggandet sker i olikaförvaltningsformer". Ett åberopande av riktlinjerna skulle-sett urpropositionenssynpunki-kunnahavarit rimligt om det visats tecken på alt den privata sektorns vilja sviktar dådel gäller alt engagera sig i del byggande som ligger utanför desjälvkostnadsbeslämda företagens avsedda dominerande sektor. Så är emellertidinte fallet - den enskilda sektorn strävar alt öka sin andel i förvissning omframtida vinster av denna kapitalplacering. Utskottetvill för sin del betona alt utgångspunkterna för de bostadspolitiska beslutenmåste vara att de främjar de uppsatta bostadspolitiska målen -ytterst deboendes intressen. Utskottet kan därför inte tillstyrka förslag, vars endaeffekt är att enskilda fastighetsägare får en förbättrad avkastning av sinakapitalplaceringar och därmed snabbare når den långsiktiga kapitaltillväxt somär det privata hyreshusägandets yttersta mål. Vidriksmötet /78 föreslogs i motion (s) en återgång lill tidigare lånegränservid nybyggnad av enskilt ägda hyreshus. Utskottet (CU 1977/ 78:27 s. 24-25)avstyrkte förslaget mot reservation (s). Vidföljande föreslogs i motioner att lånegränsen för enskilt ägdahyreshusskullesänkaslill (s)resp.sältastil! förallakalegorier(m).Utskottet (CU 1978/79:26 s. 46-47) tillstyrkte med en av (s)-ledamölerna bildadmajoritet sänkning av lånegränsen sedan övriga ledamöter delat sig för förslag(c, fp) om oförändrad och för förslag (m) om en 25-procentig gräns. Dessaförslag framfördes som reservationer. följde utskottets förslag. Senareunder /79 föreslogs i motion (m, c) att lånegränsen skulle höjastill . Utskottet (CU 1978/79:39) tillstyrkte motionen mot reservation (s).Riksdagen följde även nu utskottet. I betänkandet CU 1977/78:34 enade sig utskottetsmajoritet (c, fp, m) om all avstyrka motionsförslag för och emot ett system meds. k. ägariägenheter med hänvisning till en uppgift att regeringen avsåg attinom sitt kansli utarbeta en kunskapsöversikt över frågan om äganderätt lillenskilda lägenheter i flerbostadshus. Utskottet anförde vidare: Översikten avses innehålla en genomgång av defastighetsrältsliga problem som sammanhänger med institutet äganderätt iflerbostadshus samt en bedömning av de samhällsekonomiska och privaiekonomiskaeffekterna av etläganderättsinsiilut i flerbostadshus. Därvid kommerattuppmärksammas eventuella effekter för drift- och underhållskostnader som kanfölja av förändrade besiitningsformer. En central del avöversikten avses vara en belysning av de bostadssociala 1* 1979/80. CU 1979/80:4 4 eftekternaav insiiiuiei äganderätt och en bedömning av i vilken utsträckning dennuvarande kombinationen av låne- och skalleregler ger en lillfredssiällandeneutralitet mellan de olika besittningsformerna vad gäller kapitalutgifterna iboendel och eventuell värdestegring. Vidare kommer erfarenheter från länder somi dag har institutet att redovisas. Utskoiisledamöier(s) reserverade sig och anfördebl. a. att ett kaiegorise-rande, vidgat äganderättssystem inte är önskvärt.Vidare anfördes att ett ägarsystem hade spekulalionsbefrämjande effekter sominte kunde förenas med de officiellt gällande bostadspolitiska riktlinjerna. Bostadsministemhar i interpellationssvarden 16januari 1979 meddelat all arbetet på enkunskapsöversikt inletts och alt ett preliminärt underlag för regeringensöverväganden bör kunna föreligga . Det beräknades som möjligt attdå ange i vilka former och i vilken takt ett eventuellt fortsatt arbete skallbedrivas. Utskottethar vidare i betänkandet CU 1978/79:26 (s. 25-26) behandlat motioner (m) medbegäran om förslag lill ett system med s. k. ägariägenheter och en motion (s)om ett uttalande alt det från bostadspolitisk synpunkt var uteslutetatt införa ett syslem med ägariägenheter i flerbostadshus. Utskottetsståndpunkt formulerades av dess socialdemokratiska ledamöter som tillstyrkte(s)-moiionen och anförde: Utskottet noterar alt de moiionsförslag omäganderätt till lägenhet i flerbostadshus som behandlades i del ovan nämndabetänkandet CU 1977/78:34 utgick från skilda formella motiveringar. 1 en motion(fp, m) angavs syftet vara att stärka de boendes inflytande och ansvar. 1 enannan motion (fp) tilläts de verkliga intressena få ett mer oförblommeraluttryck: ägda lägenheter skulle kunna tjäna som kreditunderlag, dvs. gemöjlighet att realisera spekulaiionsvinster. Tanken var uppenbarligen den atten av samhällets insatser orsakad värdeökning av bostaden skulle kunna på ettenklare sätt omsättas i nya spekulationsobjekt genom belåning av värdeökningen. Dencentrala frågan i diskussionen om ägarlägenhelerna är uppenbarligen inte omägandet ger ett bättre boendeinflytande än bostadsrätten och en hyresrätt somtillförsäkrar de boende inflytande. Den centrala frågan arom ännu en form skallskapas för att överföra resultatet av samhällsarbetet till ekonomiska fördelarför redan gynnade och om ännu en sektor av bostadsmarknaden skall avgränsasförsamma personkrets-en personkrets som kan betala överlåtelsepriser kontanteller via eventuellt tillgängliga lån. Enligt utskottets uppfattning är dennauppdelning av bostadsmarknaden i en kapitalkaiegori och en övrig kategori ochdärav följande segregation det som i första hand måste uppmärksammas. Delhär föreliggande förslaget i motionen 1978/79:1619 (m) om införande avägariägenheter är en naturlig fullföljd av förslagsställarnas grundsyn.Förslaget i motionen 1978/79:2088 (s), yrkandet 2 - om ett uttalande alt delfrån bostadspolitisk synpunkt är uteslutet alt införa ett system medägariägenheter - får anses som en självklar reaktion mot det förut nämndamotionsförslagei. bostadspolitiska utgångspunkter är det närmast en över alldiskussion höjd självklarhet all åtkomsten av en bostad med av samhället CU 1979/80:4 5 accepteradstandard i ett godtagbart område inte skall begränsas till en grupp avmänniskor med förmögenhet eller kreditmöjligheter. Det är enligt utskottetsmening förvånande att sådana synpunkter förs fram i en som seriös avsedddiskussion. Utskottethar för sin del uppfattat den av ireparliregeringen aviseradekunskapsöversikten över frågan om ägariägenheter som ett sätt att dölja de bostadspolitisktsett främmande inslag som förslagen därom röjer. Det är emellertid merklarläggande om mot bakgrund av politiska preferenser redan nu tarställning lill den i praktiken redan klarlagda grundfrågan. Uiskoiiei föreslåralt delta sker genom att bifaller motionen 1978/79:2088 (s), yrkandet2, och avslår motionen 1978/79:1619 (m), yrkandet 1. Utskottets ledamöter från och folkpartietavstyrkte i reservation alla tre motionsförslagen och anförde: Utskottet anser för sin del att iavvaktan på den aviserade kunskapsöversikten inte har anledning göra någraytteriigare uttalanden i denna fråga. Samtliga motionsförslag i denna delavstyrks. Reservanter från moderata samlingspartiet föreslogett uttalande lill förirtån för (m)-motionerna. De anförde som motiv: Intresset för den egna bostaden ochberedvilligheten till uppoffring av annan konsumtion för att uppnå förmånen avalt äga sin bostad är djupt rotade i det svenska samhället. Ägande ger de bästaförutsättningarna för ett verkligt inflytande över den egna bostaden. Småhusav olika slag kan upplåtas med hyresrätt, bostadsrätt eller äganderätt.Detsamma bör gälla för lägenheter i flerfamiljshus. Direkt ägande av lägenhet iflerfamiljshus slår öppet för medborgarna i en rad europeiska stater och hörlill vanligheten i bl. a. , och t. o. m. Jugoslavien.Enskilt ägande ger bl. a. möjlighet för den boende att nedbringadriftkostnaderna genom omsorgsfull vård av hemmet, sparsamhet och egnaarbetsinsatser. Fastighetslagsiiftningenger f n. inte den boende möjlighet att erhålla lagfart på en lägenhet. a. att man inte kan inteckna den egna lägenheten som säkerhet förlån och därmed nedbringa behovet av kontantinsats till en nivå som är realistiskför en normalinkomstlagare. Så snart del kan ske bör förslag läggas fram om deändringar i fastighetslagstiftningen som krävs för all direkt ägande avlägenheter skall bli möjligt. 1 delta sammanhang bör också övervägasmöjligheterna att erbjuda hyresgäster företrädesrätt all köpa det hus och delägenheter de bor i. Utskottettillstyrker sålunda förslagen i motionerna 1978/79:1619 (m), yrkandet l,och1669(m), yrkandet 1, och avstyrker motionen 1978/79:2088 (s), yrkandet 2. följde reservationen från ochfolkpartiet och avslog sålunda samtliga motioner. har påregeringens uppdrag gjort en snabbutredning om ägariägenheter i flerbostadshus(1979:15). CU 1979/80:4 6 vissafastighetsrättsliga problem med ägariägenheter. Det har uppgetts attinstitutets studie skall kompletteras med en studie rörande samhällsekonomiskaeffekter - effekter för stat och kommun och på prisbildningen. Bostadslån till enskild person eller enskiltföretag utgår av låneunderlaget vid nybyggnad av flerfamiljshus ellersmåhus för uthyrning. Denna ordning har i princip gällt . Imotionen 1978/79:2684 (s), i motsvarande del, föreslås att den nämndalåneandelen skall sänkas lill tidigare gällande . Några motiv för förslagetredovisas inte. Utskottet avstyrker förslaget med hänvisning till tidigarebedömningar, senast i betänkandet CU 1978/79:39. Vid ombyggnad av flerbostadshus eller småhus föruthyrning utgår bostadslån till enskild person eller enskilt förelag normaltmed av låneunderlaget. Som enskild ägare anses den som beskattas förintäkter av fastigheterna enligt konventionell metod. I vissa undanlagsfall kanlån utgå av låneunderlaget. Deti propositionen framförda förslaget torde syfta till att ersätta de gällandelåneandelarna 15 resp. med låneandelen och sålunda gälla även småhusför uthyrning. Häremot ställs förslagen i motionerna 1978/79:2684 (s) och 2697(vpk) samt 1979/80:36 (s) (delvis) som innebär yrkanden om avslag påpropositionen i denna del. 1regeringsprotokollet (s. 31) anges förslaget i denna del vara en följd av deförslag lill ändrade skatteregler som lagts fram. Denna bedömningtorde återföra sig till uttalanden budgetproposition (bilaga lös.113) att ställningstagandet i fråga om låneandel och lånegräns vid ombyggnad dåuppskjuliis i avvaktan på en av (CU 1975/76:22 s. 39-40) begärdöversyn av anknytande skatteregler. Det hänvisades också till de nyamöjligheterna att räkna in markkostnad (ingångsvärde) i låneunderiagel. (CU 1976/77:18 s. 37) ansåg all del inte fanns anledning attulan samband med en översyn av skattereglerna pröva förslag om ökad låneandelvid enskild ombyggnad. Utskottetssistnämnda bedömning innebar emellertid inte all frågan om låneandel och övrelånegräns i här aktuella fall ansågs vara direkt beroende av skattefrågorna.Syftet var endast att uppnå en omprövning vid ett och samma tillfälle ochdärmed ha vidare bedömningsmöjligheter. De ekonomiska fördelar som dekonventionellt beskattade fastighetsägarna bedömdes ha CU 1979/80:4 7 hadeutjämnats genom en temporär lösning, varigenom den garanterade räntesatsenhöjdes. Där förelåg sålunda ett direkt kalkylmässigt samband. Utskottet tar uppdenna fråga i yttrandet CU 1979/80:1 y till skatteutskottet. Allmänt sett lämpliga nivån för låneandelar och övre lånegränser för skildaföretagsformer, tidigare diskuterats utifrån finansieringsbehovet ställt motsäkerhetskrav och med beaktande av skilda önskemål om att främja den ena ellerden andra förvaltarkategorin. Utskottetsståndpunkt är sålunda att de nu i propositionen framlagda samlade förslagen ochdärtill knuten utredning ger möjlighet alt pröva frågan om låneandelen vidombyggnad av enskilt ägda hyreshus men att ett sådant direkt samband inteföreligger att en höjning av låneandelen skulle behöva förutsätta ändradebeskattningsregler. 1sakfrågan gör utskottet den bedömiiingen att de skäl som lett lill beslut om22-proceniiga lån vid nybyggnad i allt väsentligt också gäller i ombyggnadsfallen.Det finns ingen bärande anledning att erbjuda en mindre låneandel vid ombyggnadän vid nybyggnad - snarare finns all anledning att underlätta finansieringen iombyggnadsfallen. Redan på denna grund tillstyrks regeringens förslag i dennadel. Motionsförslagen avstyrks sålunda. Motionen 1978/79:2696 (m) utmynnar i förslaget attriksdagen skulle begära förslag från regeringen om införande av s. k.lagfartsbostäder i flerfamiljshus. Motionärerna utgår från förslaget ipropositionen om ändrade skatteregler för bostadsföreningar med fördelade lån -ett förslag som uppfattas så att boendet i dessa fall i beskattningshänseendejämställs med boende i småhus med äganderätt. Även med en sådan ändring skulledock enligt motionärerna kvarstå den inte önskvärda skillnaden mellan de nämndaboendeformerna att hyresgästerna inte kan inteckna sina lägenheter och. därmedi regel få större lån och lägre ränta. Arbetetmed en kunskapsöversikt i ämnet fortsätter enligt vad utskottet erfarit.Tidigare studier skall kompletteras med en studie rörande samhällsekonomiskaeffekter av ett syslem med ägarlägenheler-effekier förstat och kommun och påprisbildningen. Det flnns därför inte nu anledning att fatta ett föreslagetbeslut. 1. beträffandebostadslånets storlek att medanledning av regeringens förslag och med avslag på motionerna 1978/79:2684 och2697 samt 1979/80:36, de två sistnämnda såvitt nu är i fråga, godkänner vadutskottet CU 1979/80:4 8 förordati fråga om enskilt ägda flerfamiljshus och småhus för uthyrning, 2. beträffande ägariägenheter att avslårmotionen 1978/79:2696. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), BertilDahlén (fp), Per (), () och (). Per , , ,, , och (alla s)har reserverat sig mot betänkandet i följande delar. dels den del i utskottets yttrande på s. 6 sombörjar "I motionen" och slutar ''CU 1978/79:39" bort lyda: Förslageti motionen 1978/79:2684 (s) i motsvarande del innebär aii låneandelen vidnybyggnad av hyreshus skall sänkas lill tidigare gällande . Utskottet anseratt en sådan lägre låneandel är helt tillräcklig för denna typ avbostadsproduktion, som inte avses ha någon dominerande ställning påbostadsmarknaden. Motionsförslaget tillstyrks därför. dels den del av utskottets yttrande på s. 7 sombörjar "I sakfrågan" och slutar "avstyrks sålunda" bortlyda: Deskäl som ovan angetts för att låneandelen vid nybyggnad skall vara gälleri allt väsentligt även ombyggnadsfallen. Utskottet avstyrker därför - enligtmotionsförslagen - propositionen i motsvarande del. delsutskottet under 1 bort hemställa 1. beträffandebostadslånets storlek att med bifalltill motionerna 1978/79:2684 och 2697 saml 1979/80:36, de två sistnämnda såvittnu är i fråga, inte CU 1979/80:4 9 godkännervad i regeringsprotokollet förordats i fråga om bostadslån m. m. vid ombyggnadav enskilt ägda flerfamiljshus samt som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om låneandelen vid nybyggnad av hyreshus, Reservanterna anser att den del av utskottetsyttrande på s. 7 som börjar "Arbetet med" och slutar "föreslagetbeslut" bort lyda: Utskottet avstyrker motionsförslaget med hänvisningtill utskottets tidigare bedömning i betänkandet CU 1978/79:26, refererad pås. Utskottet ansluter sig därutöver också lill den mening sombostadsministem uttryckt i anslutning till ett interpellationssvar den 16januari 1979-nämligen all varje argument för ägariägenheter som tar sinutgångspunkt i lagfansmöj-ligheter för lägenheter och användandet av lägenhetersom kreditunderiag inte hör hemma i en bostadspolitisk debatt.