bet · G301LU3 · 1979-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om en översyn av företagsrevisionen I betänkandet behandlas motionen 1978/79:1760 avJan () och () vari yrkas att hosregeringen begären översyn av företagsrevisionen. Motionärernaanför att det är viktigt att reformarbetet på företagsrevisionens område fullföljs.En allmän översyn bör därför sältas i gång under år 1979,1 motionen anges vissautgångspunkter for en sådan översyn. Revisorn skall garanteras en självständigställning gentemot företagsledningen. Motionärerna påpekar att revisorn oftautses och avskedas av dem som han skall kontrollera. Företagsrevisiorienskvalitet måste höjas, bl. a. genom förbättrad utbildning och ökad samhälleligtillsyn av revisorernas verksamhet. Det bör klarläggas vilka resurser sombehövs för att klara önskvärda åtgärder på detta område. Stort intresse börvidare ägnas åt frågor om revisorns rapportering samt om revisionensinriktning, innehåll och omfattning. Utredningen bör även pröva om revisorernakan lämna ett större bidrag till samhällets kamp mot skattefusk och skatteflykt.1 motionen framhålls att utredningsarbetet självfallet bör bedrivasi nära kontakt med revisorsorganisationerna, eftersom dessa utför ettvärdefullt arbete för att förbättra revisionens kvalitet och stärkarevisorernas självständighet. I åtskillig lagstiftning på associationsrättensområde finns regler om revision av ett företags eller en organisationsekonomiska förvaltning samt om obligatorisk medverkan av en eller fierarevisorer. Revisionen skall normalt omfatta granskning såväl av rörelsensräkenskaper som av företagsledningens förvaltning. Någon klar skiljelinje lärinte kunna dras mellan dessa granskningsområden, utan de torde i praktikendelvis täcka varandra. Inte bara årsrevision skall ske utan i princip även en löpanderevision. I samband med exempelvis försäljning av ett företag eller andragenomgripande förändringar kan specialrevision behöva företas. Lagstadgadskyldighet att ha revisor åvilar f. n. i huvudsak endast företag som drivs iaktiebolagsform, ekonomiska föreningar samt bank- och försäkringsrörelser.Revisorn utses i allmänhet av företagets beslutande organ. Enligtaktiebolagslagen (1975:1385) (ABL) skall sålunda bolagsstämman väljaåtminstone en revisor. En minoritet av aktieägarna kan dock påkalla attlänsstyrelsen skall utse yiterligareen revisor. 1 vissa slag av företag, LU 1979/80:3 2 nämligenaffärsbanker, sparbanker, centralkassor för jordbrukskredit ochförsäkringsbolag, skall obligatoriskt finnas offentliga revisorer. Sådan offentligrevisor utses av bankinspektionen resp. försäkringsinspekiionen. Revisornskall vara fristående i förhållande till det företag han reviderar. Hanskontrollfunktion är riktad mot företagsledningen. Han skall därvid inte barabevaka ägarnas intressen utan också övervaka att regler till skydd förborgenärer, aktieköpande allmänhet och anställda iakttas samt att samhälletsintressen inte åsidosätts. ABLinnehåller vissa regler om revisorssekretess. Enligt 10 kap. 13 § ABL fårsålunda revisor inte till enskild aktieägare eller utomstående lämnaupplysningar om sådana bolagets angelägenheter som han fått kännedom om vidfullgörande av sitt uppdrag, om det kan leda till förfång för bolaget. Å andrasidan är revisorn skyldig att till bolagsstämman lämna alla upplysningar sombolagsstämman begär, om det ej skulle leda till väsentligt förfång för bolaget. lagstiftning som reglerar skyldigheten att ha revisor föreskrivs attrevisorn skall uppfylla vissa allmänna fordringar. Beträffande en del företaggäller härutöver att revisorn skall ha särskilda kvalifikationer. I t. ex.aktiebolag med ett bundet eget kapital av skall minst enav revisorerna vara auktoriserad eller godkänd. I vissa bolag måste en revisoralltid vara auktoriserad. Förutsättningarnaför att en revisor skall bli auktoriserad eller godkänd anges inte i denassociationsrättsliga lagstiftningen utan framgår av förordningen (1973:221;omtryckt 1976:825)om auktorisation och godkännande av revisorer ochkommerskollegiets revjsorskungörelse (KFS 1973:6; omtryckt 1977:23). Sedan år1973 handhas auktorisations- och godkännandefrågorna av kommerskollegium(tidigare av handelskamrarna). Förauktorisation krävs dels teoretisk utbildning motsvarande ekonomexamen medviss specialinriktning av studierna, dels praktisk revisionsverksamhet.Godkännande som revisor kräver kunskaper motsvarandehandelsgymnasium/ekonomiskt gymnasium samt praktisk verksamhet inomredovisning och/eller revision. Tillrevisor flr också utses auktoriserat eller godkänt revisionsbolag. Det är härfråga om handelsbolag eller aktiebolag som innehas av auktoriserad resp.godkända eller auktoriserade revisorer. En ytterligare förutsättning är altbolaget som sådant erhållit auktorisation resp. godkännande efter särskildprövning av kommerskollegiet. Vidutgången av fanns det ca 700 auktoriserade revisorer och drygt 1 100godkända revisorer. Därjämte fanns det ett trettiotal auktoriserade och ettgodkänt revisionsbolag. , bokföringsnämnden, har inrättats med uppgift att främjautvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentligaredovisning. En närmare redogörelse förbakgrunden till den nuvarande ordningen på LU 1979/80:3 3 företagsrevisionensområde och för gällande lagregler om revision har lämnats i lagutskottetsbetänkande LU 1977/78:1, vartill hänvisas. Tidigareriksdagsbehandling m. m. Frågan om företagsrevisorns ställning och uppgifterhar fiera gånger tagits upp till överväganden i olika sammanhang. I riksdagenhar frågan aktualiserats motionsvägen . Motionerna har avslagitsunder hänvisning till pågående utredningar (se NU 1972:63 och 1973:47 samt LU1974:29). behandlad motion yrkades att skulle få rätt attutse minst en revisor i varje företag som är skyldigt att ha revisor.Lagutskottet avstyrkte i sitt av godkända betänkande LU 1977/ 78:1bifall till motionen. Utskottet framhöll bl. a. att en nödvändig förutsättningför att företagsrevisorn skulle kunna fullgöra sin uppgift som opartiskgranskningsman var att han intog en självständig ställning inte bara iförhållande till styrelsen och verkställande direktören utan också tillbolagsstämman eller motsvarande organ. Utskottet strök därför kraftigt underbetydelsen av att revisorn garanterades en oberoende ställning och framhöll attdet från denna synpunkt kunde synas vara en svaghet att det är bolags- ellerföreningsstämmans uppgifi alt tillsätta revisor. I betänkandet konstateradesemellertid att den nuvarande ordningen såvitt känt inte inneburit någranackdelar när det gäller revisorns möjligheter att granska företaget. Utskottethänvisade vidare till att man borde avvakta resultatet av pågåendeutredningsarbete på området. Dei beslutet deltagande socialdemokratiska ledamöterna reserverade sig tillförmån för ett krav på en allmän översyn på företagsrevisionens område. Undervåren 1978 kom frågan om revisorernas ställning återigen under riksdagensprövning med anledning av ett under allmänna motionstiden framställtmotionsyrkande om en allmän översyn av företagsrevisionen. I sitt av riksdagengodkända betänkande LU 1977/78:16 avstyrkte utskottet motionen. Utskottethänvisade till vad det anfört i betänkandet LU 1977/78:1 och konstaterade attdet inte tillkommit några omständigheter som borde föranleda ettändrat ställningstagande från sida. Dei beslutet deltagande socialdemokratiska ledamöterna reserverade sig tillförmån för bifall till motionsyrkandet. 1betänkandet LU 1977/78:20 avstyrkte ett enhälligt utskott ett motionsyrkandeom en utredning i syfte att åstadkomma en ny aktiebolagslag. Den begärdautredningen borde enligt motionären bl. a. ta upp frågan om rätt för staten attutse en revisor i de största företagen. Utskottet hänvisade bl. a. till attriksdagen vid fiera tillfällen hade avvisat motionsyrkandenrörande lagstiftning om offentliga revisorer i större företag och till attintet nytt hade tillförts frågan sedan den senast behandlats. 1*19T)I80. LU 1979/80:3 4 () fick i december 1977i uppdrag av regeringen att föreslå lagstiftningsåtgärder ägnade att motverkaden organiserade och ekonomiska brottsligheten. BRÅ:s översyn har såvitt nu ärav intresse resulterat i två promemorior. första av dessa - PM 1978:2 Revisors verksamhet - har lagts fram vissaförslag och rekommendationer rörande revisors verksamhet. Den arbetsgrupp somutarbetat promemorian har bl. a. gått igenom en del material, som legat tillgrund för påståenden om revisorers medverkan i ekonomisk brottslighet. Enligtvad gruppen kunnat finna hårde långtgående påståenden som framförts inte varitgrundade. Gruppen hardärför inriktat sig på att från mera allmännautgångspunkter undersöka möjligheterna att motverka ekonomisk brottslighetgenom stöd åt de kunniga och seriösa revisorernas verksamhet. Gruppen läggerfram förslag och rekommendationer som dels är avsedda att stärka revisorernasställning i olika avseenden, dels utvidgar tillsynen över revisorerna och delsinnebären komplettering av de etikregler som revisorsorganisationerna antagit. Arbetsgruppen/ö/P5/rtVatt det i aktiebolagsregistret skall intas uppgifter om revisor motsvarande deuppgifter som intas beträffande bolags ställföreträdare. Andra änauktoriserade eller godkända revisorer och revisionsbolag skall ej i firmaeller eljest vid beteckning av sin näringsverksamhet få använda ordet revisioneller sammansättningar med eller avledningar av detta ord. Bestämmelserna i 10kap. 13 ij ABL om revisorssekretess m. m. omarbetas efter mönster avmotsvarande regler beträffande banksekretessen. Ändringen innebär att revisorej "i oträngt mål" till aktieägare eller utomstående får lämna utsådan information om bolaget som revisorn fått kännedom om vid fullgörandet avsitt uppdrag. Revisor föreslås vidare få en ovillkorlig upplysningsskyldighetgentemot medrevisor, särskild granskare, ny revisor och - om bolaget försätts ikonkurs - konkursförvaltare. Därjamierekommenderararbelsgruppen att kvalificerad, dvs. auktoriserad eller godkändrevisor skall krävas i alla aktiebolag, att kommerskollegiets resurserför tillsyn av revisorer kraftigt ökas samt att revisorsorgani-saiionernakompletterar sina etiska regler med uttalanden av följande innebörd. - Revisor har, på grund av den ställning som i frågaom revision getts honom i lagstiftningen, plikter även mot allmänheten och detallmänna. - Revisor skall, inom ramen för sittrevisionsuppdrag, verka för att det reviderade företaget handlar lagenligt, tarhänsyn till aktieägare, borgenärer och övriga intressenter samt även i övrigtiakttar god affärssed. - Revisor skall avhålla sig från att genom rådgivningeller annat aktivt arbete medverka i lagstridig handling eller i handling somuppenbarligen innebär LU 1979/80:3 5 kringgåendeav lag, vare sig förfarandet riktar sig mot en enskild eller mot del allmännaoch inte hellerakiivi medverka i förberedelser som enligi vad revisorn vet ellerhar grundad anledning anta syftar till sådana handlingar. Vad nu sagts skallicke utgöra hinder för revisor att lämna upplysning om innehållet i gällanderätt. Det medför ej heller skyldighet för denne att särskilt tillvaratamyndigheternas intressen. Den av en annan arbetsgrupp framlagda promemorianPM 1979:5 Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för det bundna kapitalel, m. m.innehåller förslag om bl. a. en viss utökning av skyldigheten för aktiebolagall ha kvalificerad revisor. Sådan revisor skall enligt förslaget finnas ibolag som inte har full täckning för bolagets registrerade aktiekapital. BRÅ:spromemorior, som överlämnats till regeringen, har remissbehand-lais och är f n.föremål för överväganden inom regeringskansliei. Nyaregler för handelsbolag m. ni. bolagskommitté (Ju 1974:21) lämnade iseptember 1978 delbe-tänkandei (SOU 1978:67) Nya bolagsregler m. m. Betänkandetinnehåller förslag till ny lag om handelsbolag och enkla bolag samt förslagtill lag om årsredovisning, revision och koncerner. Sistnämndalag, som avser andra företagsformer än aktiebolag och ekonomiska föreningar,saknar motsvarighet i gällande rätt. Lagförslagets första kapitel behandlarfrågor om årsredovisning. 1 enlighet med den terminologi som används inomaktiebolagsrätten avser kommittén med årsbokslut en officiell men inteoffentlig redovisning och med årsredovjsning en offentlig redovisning.Kommittén föreslår att den som enligt bokföringslagen (1976:125) har attupprätta årsbokslut också skall vara skyldig alt upprätta årsredovisning omunder räkenskapsåret i medeltal minst tio anställda sysselsatts i förelageteller om företaget ingår i koncern för vilken koncernredovisning skall avges. Lagförslagetsandra kapitel innehåller bestämmelser om revision. Kommittén föreslår attkretsen av revisionsskyldiga företag skall sammanfalla med den krets av företagsom enligt kommitténs förslag bör avge årsredovisning. Kommittén föreslårvidare att revisorn skall vara auktoriserad, om i ett företag tillgångarnasnettovärde enligt balansräkningar överstigerI 000 basbelopp för av resp. räkenskapsår eller om antaletanställda under vart och ett av i medeltalöverstigit 200 eller om företaget utgör moderföretag! koncern av dennastorlek. Förde företagsformer som del här gäller anser inte kommittén att detär erforderligt att efter mönster av ABL föreskriva att en minoritet skall hamöjlighet att genom länsstyrelse få minoriletsrevisor eller granskare utsedd.Revisionsberättelsen bör offentliggöras i samma ordning som årsredovisningen. LU 1979/80:3 6 Utredningen (Ju 1973:17) om utländska övertagandenav svenska företag har lagt fram betänkandet (SOU 1978:73)Kontroll av utländsk företagsetablering i m. m. , som inte kunnat enas om ett gemensamt förslag, har på initiativ avskilda ledamotsgrupper utarbetats tre olika förslag till en lag om kontroll avutländsk företagsetablering här i riket. De tre förslagen har redovisats vidsidan av varandra. Ettav dessa förslag går ut på att en utländsk företagsetablering och utlandsägdaföretags verksamhet bör kontrolleras inom ramen för en lagstiftning som ledertill reell likabehandling av svenskägda och utlandsägda företag. Företrädarnaför denna linje, den s. k. kontrollinjen, föreslår bl. a', att industriverket -i egenskap av föreslagen tillsynsmyndighet - ges rätt att förordna en offentligrevisor att jämte de revisorer som tillsatts med tillämpning av 10 kap. 1 § ABLdelta i granskningen av styrelsens och verkställande direktörens förvaltningsamt av bolagets räkenskaper. Den offentliga revisorn skall ägna särskilduppmärksamhet åt den s. k. förvaltningsrevisionen. Denna bör främst varainriktad på att kontrollera att det reviderade bolaget iakttar de särskildavillkor och föreskrifter som kan ha förbundits med tillståndet för bolaget attbedriva verksamhet i . Vidare bör kontroll ske av att företagettillgodoser de särskilda anspråk på offentlig information om företagetsmoderkoncern som kan finnas. Enligt detta förslag bör offentlig revisor utses isådana utlandsägda aktiebolag som har en årsomsättning som överstiger enmiljard kronor eller som har mer än ettusen anställda. Debåda övriga linjerna - likabehandlingslinjen och förhandlingslinjen -innehålleringa förslag om lagstiftning beträffande revision. Betänkandet,som remissbehandlats, övervägs f. n. inom . 1 betänkandet behandlar utskottet en motion varitas upp frågor om företagsrevision. Reglerom revision av ett företags eller en organisations ekonomiska förvaltning finnsi en rad författningar på associationsrättens område. Lagstadgad skyldighet attha revisor åvilar f n. i huvudsak endast aktiebolag, ekonomiska föreningar samtbank- och försäkringsrörelser. Revisor utses i allmänhet av företagetsbeslutande organ, i aktiebolag således av bolagsstämman. En minoritet avaktieägarna kan dock påkalla att skall utse ytterligare enrevisor. I banker och försäkringsbolag skall alltid finnas offentligarevisorer. Dessa utses av bankinspektionen resp. försäkringsinspektionen. LU 1979/80:3 7 Revisorns kontrollfunktion är riktad motföretagsledningen. Han skall vid utövandet av sin verksamhet företräda såvälägarnas som borgenärernas, de anställdas och samhällets intressen. Revisornskall granska företagets bokföring och årsredovisning samt företagsledningensförvaltning. Beträffandeaktiebolag av viss storlek eller av visst slag krävs att åtminstone en avrevisorerna skall vara kvalificerad, dvs. auktoriserad eller godkänd.Auktorisation eller godkännade av revisor meddelas av kommerskollegium, somockså är tillsynsmyndighet för kvalificerade revisorers verksamhet. Imotionen yrkas att begären allmän översyn av företagsrevisionen.Denna översyn bör enligt motionärerna sättas i gång . Följandeutgångspunkter för utredningen anges. Revisor skall garanteras en heltsjälvständig ställning gentemot dem som han skall kontrollera. Företagsrevisionenskvalitet måste höjas. Stort intresse bör ägnas åt frågor om revisionensinriktning, innehåll och omfattning. Det bör prövas om revisorerna kan lämnaett större bidrag i kampen mot skattefusk och skattefiykt. Vid översynen börklarläggas vilka resurser som behövs för att önskvärda åtgärder på områdetskall kunna genomföras. Utskotteterinrar om att frågan om företagsrevisorernas ställning och uppgifter undersenare år fiera gånger har prövats av med anledning avmotionsyrkanden. Motionerna har avslagits, under hänvisning bl. a. tillpågående utredningsverksamhet på området. tidigare framhållit, då frågan varit aktuell, är det av storbetydelse med en effektiv företagsrevision. För att revisorn skall kunnafullgöra sin uppgift som opartisk granskningsman är det nödvändigt att hanintar en självständig ställning i förhållande till styrelse och verkställandedirektör samt även till bolagsstämma eller motsvarande organ. Det är ocksåviktigt att företagsrevisionens kvalitet är hög och att tillsynen avrevisorernas verksamhet är effektiv. Från samhällets sida är det självfallet ocksåett angeläget önskemål att företagsrevisionen kan bidra till att ekonomiskbrottslighet förhindras. I den mån företagsrevisionen från angivna synpunkterallmänt sett framstår som bristfällig bör erforderiiga åtgärder, även ilagstiftningens form, naturiigtvis vidtas. Såvittär känt härden nuvarande ordningen inte inneburit några allvariiga nackdelarnär det gäller revisorns möjligheter att opartiskt granska företaget. Utskottetvill vidare erinra om vad som uttalas i den ovan (s. 4) redovisade promemorianfrån BRÅ, Revisors verksamhet, nämligen att vissa i den allmänna debattenframförda påståenden, att revisorer medverkat i ekonomisk brottslighet, intevarit grundade. Det nu anförda innebär naturiigtvis inte att förbättringar inteskulle behöva göras av företagsrevisionens kvalitet m. m. I den nämndapromemorian framläggs också vissa förslag och rekommendationer som dels äravsedda att stärka revisorernas ställning i olika avseenden, dels utvidgartillsynen över revisorerna och dels innebär en komplettering avrevisorsorganisationernas etikregler. LU 1979/80:3 8 BRÄ-promemorian har remissbehandlats och övervägs fn. Detsamma gäller vissa andra utredningsförslag avintresse på företagsrevisionens område (se s. 5-6). Enligt vad utskottetinhämtat avser regeringen att förelägga en proposition iämnet. Med hänsyn härtill och då regeringens ställningstaganden till förslageninte bör föregripas avstyrker utskottet bifall till motionen 1760. att avslårmotionen 1978/79:1760. Närvarande:Lennart (), (), ()*, (). ()*. (), (), iGamleby (s), (), (), (), OweAndréasson (s), (), () och MargotHåkansson (fp). 'Ej närvarande vid betänkandets Justering. , , , i , IngemarKonradsson, och (alla s) anför: Utskottet framhåller att nuvarande ordning såvittär känt inte inneburit några allvarliga nackdelar när det gäller revisorsmöjligheter att opartiskt granska företagen. Vi vill dock erinra om att dennauppfattning rhotsägs i fiera av de remissvar som avgivits med anledning avBRÅ:s promemoria, Revisors verksamhet. Sålunda framhåller tillsynsmyndigheten-kommerskollegium - bl. a. att revision i mindre företag ofta bara är enrimlighetsbedömning. Enligt kollegiet överträds också mer eller mindreregelmässigt aktiebolagens regler om bokföringsjäv i denna typ av företag. Ilikhet med ett stort antal remissinstanser anser vi att BRÅ-promemorian endastberör en mindre del av de många problem som föreligger påföretagsrevisionens område. Om revisorsfunktionen skall bli det effektivainstrument vid bekämpandet av ekonomisk brottslighet som alla säger sigeftersträva, måste betydligt mer långtgående'ch genomgripande föränd- LU 1979/80:3 9 ringarav nu gällande ordning komma till stånd. Revisor tillsätts av bolagsstämman ochinte av från bolaget fristående organ. Särskilt i fåmans-bolag, däraktieägarkrets och styrelse ofta är identisk, innebär det att revisorn utses avden han skall kontrollera. Detta förhållande finner vi vara en mycket allvariigbrist i rådande ordning. Frågan om att skapa en självständigare och från olikapartsintressen mera oberoende ställning för revisorn måste därför enligt våruppfattning ges högsta prioritet i det arbete som enligt uppgift nu pågår inomregeringskansliet i syfte att förstärka företagsrevisionen i olika avseenden.Andra frågor av stor betydelse för att förbättra revisionens kvalitet ärutbildningen för revisorer samt revisionens inriktning, innehåll ochomfattning. 1den händelse nu aviserade regeringsproposition i frågan inte skulle innefattaförslag i nu nämnda avseenden kommer vi att på nytt aktualisera motionärernasförslag att tillsätta en utredning med uppgift att företa en övergripandeöversyn av hela företagsrevisionen.