bet · G301UU20 · 1979-12-31 00:00:00 — Detta innebär att högst 125elever antas till utbildningen och att högst fyra repetitionskurser fåranordnas. Biståndspolitiska utredningen föreslog i sitt betänkande(SOU 1978: 61) Biståndets organisation att en utredning skulle tillsättas föralt se över utbildningsbehovet för det framtida svenska utvecklingssamarbetet.I juni 1979 tillkallade regeringen en särskild utredare för att företa ensådan utredning. Utredningen väntas bli klar . I avvaktan härpåberäknas i budgetpropositionen /81 endast en anslagsökning enligt dets. k. besparingsalternativet, som innebär pris- UU1979/80: 20 94 och löneomräkning av befintlig verksamhet minus ,dvs. från 10,8 milj. kr. för /80 dll 11,5 milj. kr. I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1979/80: 275 av m. fl. (s), vari hemställs att hos regeringen begär attbiståndsutbildningen vid byggs ut och att fredskårsadministradonenförläggs till för att på ett varaktigt sätt stärkautbildningsanläggningen. I motion 275 hemställs attbiståndsutbildningen vid byggs ut och att fredskårsadministrationenförläggs till för att på ett varaktigt sätt stärkautbildningsanläggningen. Motioner om en utbyggnad av utbildningen vidbiståndsutbildningsnämndens skola på utanför väcktes även vidförra och behandlades av utskottet i anslutning till proposition 1978/79:113 om anslag och riktlinjer för u-landsinformation och biståndets organisation. Utskottet konstaterade då i sitt betänkande UU 1978/79: 30att regeringen föranstaltat om en utredning rörande utvecklingssamarbetetsframtida utbildningsbehov som helhet och att biståndsutbildningen vidSandÖskolan skulle komma att ingå som en central fråga i utredningen. De dåaktuella motionerna avslogs med hänvisning till att utredningen skulle kommaatt göra en allsidig prövning av Sandöskolans utbildningsformer. U-landsutbildningsberedningen har tillsatts.Den skall enligt sina direktiv göra en samlad översyn av u-landsutbildningenoch omfatta alla personalkategorier som arbetar i biståndsfinansierad verksamheti u-land. Utredningen beräknar avsluta sitt arbete senare under innevarande år. Den utredning om fredskårens framtid som SIDA lade framhösten 1979 har varit på remiss. Remissinstanserna har i stort sett variteniga om behovet av en fredskår. De menar också att den till skillnad från vadsom nu är fallet bör finansieras utanför de årliga landramarna. Regeringen har inte tagit slutlig ställning tillfredskårens framtid. Först när regeringens och organisationernas fortsattaöverväganden om fredskårens framtid slutförts och u-landsutbildningsutredningenavslutat sitt arbete kan en samlad bedömning göras av den framtida inriktningenav biståndsutbildningen vid och den eventuella förläggningen där avfredskårsadministrationen. Mot dennabakgrund avstyrks motion 275. UU1979/80: 20 95 Utskottet, som tillstyrkerbudgetpropositionens förslag vid avsnitt C 5, hemställer 1. avslår motion1979/80: 275, 2. tillBiståndsutbildningsnämnden (BUN) för /81 anvisar ettförslagsanslag av . Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) (C 6) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid avsnitt C 6 och hemställer att 1. godkänner deriktlinjer för u-landsforskning som förordats i propositionen, 2. bemyndigarregeringen att göra utfästelse om 25 milj. kr. till WHO för /82,som angivits i propositionen, 3. till Styrelsenför u-landsforskning (SAREC) för / 81 anvisar ettreservationsanslag av . (C 7) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid avsnitt C 7 och hemställer att till för /81 anvisar ett förslagsanslag av 1 905 000kr. Lån till personal Inom biståndsförvaltningen m. m. Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid avsnitt C 7 och hemställer att till Lån till personalinom biståndsförvaltningen m. m. för /81 anvisar ettreservationsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (), GuimelJonäng (c), (), (), (),(), () och (). UU 1979/80: 20 96 , och (alla c) har avgivit följande reservation: dels att den del av utskottets yttrande som på s.21 börjar med "var utskottet" och på s. 22 slutar med"yrkande 7 i motion 1621." bort ha följande lydelse: Detär angeläget att resultat av forskning på detta område sammanställs och attdenna forskning kompletteras av ett organ som så långt möjligt är oberoende avnationella och internationella särintressen och påtryckningar. bördärför verka för att ett fristående ekologiskt forskningsinstitut kommer tillstånd för en sådan uppgift. Det torde kunna ha internationella fredsforskningsinstitut() som förebild. Utskottet vill i sammanhanget också hänvisa till de synpunktersom lämnats ovan vid behandlingen av yrkande 1 i samma motion. Under 1980-taletkommer miljö- och resursfrågorna att ha en framskjuten plats i många internationellaförhandlingar. Då är det angeläget att från partsintressen fristående,objektivt underlag står till förfogande. Mot denna bakgrundtillstyrker utskottet yrkande 7 i motion 1621. dels att utskottets hemställan i punkt 1, moment 11(s. 26), bort ha följande lydelse: 11. att med bifall till motion 1979/80:1621, yrkande 7, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtOm initiativ till inrättande av ett internationellt ekologiskt institut, , , , , , och (alla s) har avgivitföljande reservationer: FN:skapitalutvecklingsfond (UNCDF) dels att den del av utskottets yttrande som på s.37 börjar med "Ett liknande yrkande" och slutar med "motion 1133avstyrks därför." bort ha följande lydelse: Somframgår av proposidonen har dll uppgift att gebistånd till de minst utvecklade . Huvuddelen av insatserna inriktaspå landsbygden, främst fattiga och avlägsna om- UU1979/80: 20 97 råden, som saknar grundläggande social service. Fondenlägger stor vikt vid att befolkningen aktivt deltar i projekten. Fonden, vars verksamhet således ligger väl i linje medSveriges strävanden beträffande det multilaterala biståndets inriktning, hargenom övergången till en ny finansieringsprincip fått möjlighet att planeraverksamheten mera långsiktigt . Därmed kan kapitalutvecklingsfonden,som propositionen påpekar, sägas ha fått en prägel av ett mer permanent organ. Med hänsyn både härtill och till de utomordentiigt storabehov av insatser som föreligger inom kapitalutvecklingsfondens verksamhetsområdeanser utskottet det angeläget att ger ett kraftigt finansiellt stödtill fonden. Utskottet tillstyrker därför yrkandet i motion 1133 att bidragettill kapitalutvecklingsfonden bör utgå med 40 milj. kr. för /81.Denna förstärkning kan enligt utskottet finansieras inom ramen för tillgängligamedel inom anslaget C 1. dels att utskottets hemställan ipunkt 3, moment 2 (s. 40), bort ha följande lydelse: 2. beträffande bidrag dll FN:skapitalutvecklingsfond med bifall till motion 1979/80: 1133, yrkande 3, och medändring av budgetpropositionens förslag som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört, Riktlinjer för den svenska biståndspolitiken dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 45 börjar med "Utskottet konstaterar" och på s.46 slutar med "i motion 1133." bort ha följande lydelse: Det har varit en styrka för den svenska biståndspolitikenatt det rått enighet om dess fyra huvudmål: resurstillväxt, ekonomisk ochsocial utjämning, ekonomisk och politisk självständighet samt en demokratisksamhällsutveckling i mottagarländerna. Dessa mål skall enligt utskottets meningäga full giltighet även framgent. Mot denna bakgrund ser utskottet med oro på de påtaladetendenserna i regeringens biståndspolitik till dels minskat intresse för stödtill oberoende, dels ökad kommersialisering av det bilateralabiståndet. Utskottet vill inte utesluta att det vid sidan avbiståndet kan bli motiverat med stadig finansiering av u-landsanknutnaverksamheter med delvis eller helt andra mål, t. ex. främjandet av svenskaföretags export till . Sådana anslag bör emellertid tydligt avskiljasfrån biståndsanslaget, som uppgående till i varje fall en procent av BNP skallhelt 7 1979/80. UU1979/80: 20 98 användas enligt de fasdagda principerna för internationella utvecklingssamarbete. Motbakgrund av det anförda tillstyrks yrkande 1 i motion 1133. dels att utskottets hemställan ipunkt 4, moment 1 (s. 88), bort ha följande lydelse: 1. att med bifall till motion1979/80: 1133, yrkande 1, som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående riktlinjer för den svenska biståndspolitiken. , (alla m) har avgivit följande reservation: Omprövning av biståndspolitiken mot länder som förangreppskrig och/eller åsidosätter de mänskliga rättigheterna dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 47 börjar med "I anslutning därtill" och slutarmed "i motion 1127." bort ha följande lydelse: Utskottet anser att svenskt bilateralt bistånd i principbör påverkas av om ett mottagarland företar krigshandlingar utan samband meddet egna landets självförsvar eller säkerhetspolitik. Bistånd från ett land till ett annat bör principiellt varaav långsiktig karaktär. Ett avbrott av biståndet bör därför normalt ej skeplötsligt utan successivt. Ä andra sidan är det klart att situationer kanuppstå då skäl finns för omedelbara åtgärder. Sådana har också vidtagits frånsvensk sida i ett fall, . Störtandet av Allenderegimen ansågs dåomöjliggöra fortsatt svenskt bistånd på förut avtalade villkor. I ett annat fall.Pakistan, är det tydligt att biståndet kom att upphöra i samband medkrigshandlingar, som landet var inblandat i. I proposition 1977/78: 135 om principerna för svensktbistånd sades det att allvarliga brott mot mänskliga rättigheter kan motiveraatt ett pågående samarbete omprövas. Det sades också i propositionen attSverige i de internationella biståndsorganen bör söka följa en linje som geross möjlighet att markera vår ståndpunkt i åtminstone de svåraste fallen.Utskottet uttalade att inom ramen för sin alliansfria ställning börfölja en sådan handlingslinje (UU 1978/79: 1). Utskottet upprepar nu detta uttalande och anser att justvår alliansfria ställning ger oss möjligheter härtill och ålägger ossförpliktelser i detta avseende. Vid sidan av kränkningar av mänskliga rättigheter börkringshand-lingar i ett land fjärran från landets territorium, vilka icke harnågot UU1979/80: 20 99 samband med det egna landets självförsvar eller dess säkerhetspolitik,föranleda reaktioner. För stora delar av den svenska opinionen måste detbetraktas som i hög grad stötande, om genom bistånd stöder ett landsom är invecklat i sådana aggressiva militära operationer långt bortom landetsgränser utan samband med det egna landets försvar. , som mottagit svenskt bistånd, har genom40 000 å 50 000 soldater varit inblandat i militära aktioner i ett flertalländer, bland dem , utan att detta synes ha påverkat biståndet. Vietnamanföll och upprättade där med hjälp av 200 000soldater Heng Samrinregimen, som med rätta har betecknats som en Quislingregim.Av allt att döma avser icke att lämna landet. Från svensk sida har denna invasion med skärpa fördömts.Men vid prövning av frågan om svenskt bistånd för framtiden utöver nuvarandeavtalsenliga förpliktelser synes denna omständighet icke ha beaktats. Även andra länder, som mottagit svenskt bistånd, har påliknande sätt varit inblandade i krigshandlingar. för sedan många årkrig i och i somatiska gränsprovinser. har i avlägsnaten omänsklig regim, men detta har skett genom ockupation av landet och utan attTanzania ännu dragit tillbaka sina trupper. I intet av dessa fall förhållandenaär som synes avsevärt olika förefaller frågan om biståndet eller dess storlekha prövats under beaktande av krigssituationen. Dock skall enligt utskottetstidigare uttalande (UU 1978/79: 1) prövning av detta slag äga rum i de enskildafallen. En sådan prövning innebär icke att biståndet begagnas som ett utrikespolitisktpåtryckningsmedel. är något annat än utrikespolitik i vanligmening. Att bistånd till ett land i princip inte skulle påverkas härav är enorimlig tanke, som icke är ägnad att stärka biståndsviljan. Utskottet hemställer därför att med anledning avmotion 1127 hos regeringen begär att biståndspolitiken gentemot mottagarländersom för angreppskrig och/eller åsidosätter de mänskliga fri- och rättigheterna blirföremål för prövning i varje särskilt fall. dels att utskottets hemställan ipunkt 4, moment 2 (s. 88), bort ha följande lydelse: 2. som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört angående omprövning av biståndspolitiken medanledning av motion 1979/80: 1127, yrkandena 2 och 3, UU 1979/80: 20 100 , , , , , och (alla s) har avgivitföljande reservationer: dels att den del av utskottets yttrande som på s.53 börjar med "Utskottet tillstyrker" och slutar med "landramenför ." bort ha följande lydelse: Angolahar en strategisk roll i södra . Efter befrielsekriget står den nyastaten inför ett mångårigt återuppbyggnadsarbete, som kräver stora resurser.Detta arbete samt försöken att förändra och utveckla ekonomin till alt tjänanationella intressen försvåras genom politiska, ekonomiska och militära påtryckningaroch övergrepp» främst från . har därtill mottagit ett stortantal flyktingar, främst från , vilket ställer ytterligare krav pålandets begränsade resurser. Angolasomfattande behov av bistånd är självfallet inte enbart av finansiell natur. Enviktig del avser tekniska insatser, där bör ha goda förutsättningar attmedverka. Motdenna bakgrund anser utskottet att det finns starka skäl att öka biståndet tillAngola utöver regeringens förslag och tillstyrker därför yrkande 5 i motion1133. Utskottet avstyrker i konsekvens härmed det hithörande delyrkande 3 f) ivpk-motion 1625. dels att utskottets hemställan i punkt 4, moment 6(s. 88), bort ha följande lydelse: 6. med bifall till modon 1979/80:1133, yrkande 5,och med ändring av budgetpropositionens förslag samt med avslag på motion1979/80: 1625, yrkande 3 f), som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående medelsram för , dels att den del av utskottets yttrande som på s.55 börjar med "Utskottet har anledning" och slutar med "imotion 1133." bort ha följande lydelse: Försörjningssituationeni , som av FN klassificieras som ett av de hårdast drabbadeu-länderna, är emellertid så svår att utskottet finner det motiverat att detstatliga svenska biståndet höjs utöver regeringens förslag. Utskottettillstyrker därför ifrågavarande yrkande i mo- UU 1979/80: 20 101 Utskottet förutsätter att regeringen härutöver är beredd att lämna extrabistånd i katastrofsituationer. dels att utskottets hemställan i punkt 4, moment 7(s. 88), bort ha följande lydelse: 7. med bifall till motion 1979/80: 1133, yrkande 6,och med ändring av budgetpropositionens förslag, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört angående medelsram för , dels att den del av utskottets yttrande som på s.56 börjar med "Den ekonomiska situationen" och på s. 57 slutar med"i motion 1133." bort ha följande lydelse: Denekonomiska situationen i är mycket bekymmersam. I budgetpropositionenbetecknas situationen som den kanske allvarligaste kris som landet genomgåttsedan självständigheten. Underskottet i bytesbalansen är stort ochvalutareserven mycket liten. En förutsättning för att skall kunnaövervinna svårigheterna, som är av strukturell och djupgående natur, är enligtutskottets mening att det internationella biståndet ökas. Utskottethar noterat de diskussioner om ett till behov anpassat kreditstöd somägt rum med samt att bl. a. lämnat extra bistånd underinnevarande budgetår. Situationen är emellertid så allvarlig att omfattandeextra bistånd ur katastrofanslaget är motiverat utöver den av regeringenföreslagna medelsramen /81. Utskottet tillstyrkerdärför motion 1133 i denna del. dels att utskottets hemställan i punkt 4, moment 9(s. 88), bort ha följande lydelse: 9. med bifall till motion 1979/80: 1133, yrkande 7,och med ändring av budgetpropositionens förslag, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört angående bistånd till utövermedelsramen /81, dels att den del av utskottets yttrande som på s.57 börjar med "Utskottet noterar att" och slutar med"tillstyrks således." bort ha följande lydelse: Utskottet instämmer iregeringens beskrivning av de stora ekonomiska 8 1979/80. UU 1979/80: 20 102 svårighetersom befinner sig i. Mot denna bakgrund anser utskottet det intemotiverat att minska biståndet till i förhållande till SIDA:s förslagoch innevarande års anslag. Utvecklingssamarbetet med liksom med andraprogramländer är av långsiktig natur och skall inte till sin omfattning styrasav variationer i finansieringsbehoven av enskilda investeringsprojekt. Utskottettillstyrker därför yrkandet i motion 1133 om en landram /81 på 400milj. I konsekvens härmed avstyrks delyrkande 3 f) i vpk-motion 1625. dels att den del av utskottets yttrande som på s.58 börjar med "Det första årets" och slutar med "vpk-motion1625." bort ha följande lydelse: Detförsta årets drift- och importstöd kommer, tillsammans med andra svenskabiståndsåtaganden i , alt täckas av den ingående reservationen på 126milj. och den nu tillstyrkta landramen på 400 milj. kr. Ett visst utrymmekommer därtill att finnas för nya eller kompletterande projekt. dels att utskottets hemställan i punkt 4, moment 10(s. 88), bort ha följande lydelse: 10. med bifall till motion 1979/80: 1133, yrkande8, med ändring av budgetpropositionens förslag och med avslag på motion1979/80: 1625, delyrkande 3 f), som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört angående landram m. m. för , dels att den del av utskottets yttrande som på s.65 börjar med "Det framgår emellertid" och slutar med "yrkande13 i modon 1133." bon ha följande lydelse: Imånga länder i fortsätter och ökar det politiska förtrycket. Dendärav skapade flyktingsituationen har ''kallat aktiva svenskainsatser, som måste fullföljas. Medhänsyn till att anslagsposten för dessa ändamål visat sig vara knappt beräknadanser utskottet det motiverat att redan nu ta ställning till en höjning.Utskottet tillstyrker därför yrkande 13 i motion 1133 om en ,höjning med 5milj. till 35 milj. kr. föx hirtaanitärt bistånd till . dels att utskottets hemställan i punkt 4, moment 16(s. 89), bort ha följande lydelse: 16. med bifall till motion 1979/80: 1133, yrkande13, och med ändring av budgetpropositionens förslag, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört angående medelsram för humanitärtbistånd till , UU 1979/80: 20 103 dels att den del av utskottets yttrande som på s.65 börjar "I samma motions" och slutar med "till 40 milj.kr." bort ha följande lydelse: än har styrts av Somozaregimer. Under hela detta århundradehar landet präglats av ekonomisk kolonialism kombinerat med inhemsk diktatur.Sandiniströrelsens seger har brutit denna utveckling. Ambitionerna hos den nyaregeringen i är att satsa på en bred utveckling till gagn för dethittills förtryckta folkflertalet. T. ex. skall de av människornasom är analfabeter få en möjlighet att lära sig läsa och skriva i en storkampanj, som startar och som får aktivt solidaritetsstöd från svenskarbetarrörelse. Landets återuppbyggnad och de ambitiösa utvecklingsplanernakräver, speciellt i inledningsskedet, omfattande stöd från rikare länder.Nicaragua söker därtill stärka sitt oberoende, vilket ställer speciellasolidaritetskrav på länder av typ. utvecklingsambitionerkommer att ha politisk och symbolisk betydelse för frigörelsesträvandena imånga delar av . Ibudgetpropositionen föreslår regeringen en ram för biståndet till ,som är mindre än vad man redovisar i form av insatser hitdlls underinnevarande budgetår. Nicaraguasåteruppbyggnad och utveckling kräver emellertid enligt utskottets mening ettbrett stöd, särskilt . Det finns därför anledning att nulägga en fastare grund för de svenska insatserna än den regeringen angett isina ovan redovisade ställningstaganden. Utskottettillstyrker därför yrkande 9 i motion 1133 samt avstyrker i konsekvens härmedyrkande 1 i motion 479. dels att utskottets hemställan i punkt 4, moment 17(s. 89) bort ha följande lydelse: 17. med bifall till motion 1979/80: 1133, yrkande9, och med ändring av budgetpropositionens förslag samt med avslag på motion1979/80:479, yrkande 1, som sin mening ger regeringen till käima vad utskottetanfört angående medelsram för bistånd till , dels att den del av utskottets yttrande som på s.66 börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse: UU 1979/80: 20 104 Det finns goda skäl att nu bygga ut det svenskabiståndet till och . Den utveckling motdemokrati som trots stora svårigheter ägt rum i dessa länder kräver aktivasvenska solidaritetsinsatser. Speciellt har utsatts för svåra problem,bl. a. genom påtryckningar från IMF och utländska finansintressen. Direktutvecklingssamarbete med kan vara ett medel för dessa små stater attbredda sina internationella kontakter för att göra sig mindre ensidigt beroendeav stormaktsintressen. Utskottetfinner det således angeläget att tillräckliga resurser finns tillgängliga förde olika samarbetsinsatser som således kan bli aktuella. Med hänsyn härtilltillstyrks yrkandet i motion 1133 om en höjning av medelsramen med 10 milj. kr.utöver regeringens förslag. dels alt utskottets hemställan i punkt 4, moment 18(s. 89) bort ha följande lydelse: 18. med bifall till motion 1979/80:1133, yrkande11, och med ändring av budgetpropositionens förslag, som sin mening gerregeringen dll känna vad utskottet anfört angående medelsram för bistånd dllJamaica och . 12.Befrielserörelser och flyktingar m. m. i södra dels att den del av utskottets yttrande som på s.68 börjar med "Utskottet är enigt" och slutar med "i motion1133." bort ha följande lydelse: Utskottetär enigt i sin bedömning att bör ha hög beredskap i vad avser fortsattabiståndsinsatser i södra . Det gäller såväl det mer långsiktiga stödettill som biståndet till ANC i och SWAPO i sombehöver byggas ut. Det är angeläget att den finansiella ramen för dessa olikainsatser är tillräckligt stor också nu efter de förändringar som inträtt iläget i södra . Utskottettillstyrker därför yrkande 12 i motion 1133, enligt vilket denna ram höjs med20 milj. kr. utöver budgetpropositionens förslag, dels att utskottets hemställan i punkt 4, moment 19(s. 89) bort ha följande lydelse: 19. med bifall till motion 1979/80: 1133, yrkande12, och med ändring av budgetpropositionens förslag samt med avslag av motion1626, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört angåendemedelsram för bistånd till befrielserörelser och flyktingar m. m. i södraAfrika, UU 1979/80: 20 105 dels att den del av utskottets yttrande som på s.72 börjar med "Anslaget Särskilda program" och slutar med"motion 1133." bort ha följande lydelse: Denämnesinriktade verksamheten inom Särskilda program har vuxit mycket kraftigt.Verksamheten har därmed splittrats på en rad aktiviteter och tagit en stor delav SIDA:s personella resurser i anspråk. Utskottet noterar attdepartementschefen antyder att medelstilldelningen för Särskilda program förframtiden bör ligga kvar på en i stort sett oförändrad nivå. Utskottet delaremellertid motionärernas uppfattning att återhållsamhet i medelstilldelningenär motiverad redan för /81. En sådan återhållsamhet bör kunnafrämja strävandena att koncentrera det ämnesinriktade biståndet. Utskottetförutsätter att kommer att hållas underrättad om hur dessa strävandenfortskrider. Yrkandeti motion 1133 om att anslagsposten Särskilda program begränsas till 150 milj.kr. För nya insatser av särskilt angelägen natur, som därvidinte kan rymmas inom anslagsposten, bör, som budgetpropositionen anvisar, medeli begränsad utsträckning kunna tas ur katastrofreserven. dels att utskottets hemställan i punkt 4, moment 25(s. 89) bort ha följande lydelse: 25. med bifall till motion 1979/80: 1133, yrkande15, och med ändring av budgetpropositionens förslag, som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört angående storleken av anslaget förSärskilda program, dels att den del av utskottets yttrande som på s.83 börjar med "I enlighet med" och på s. 84 slutar med "imotion 1133." bort ha följande lydelse: