bet · G301KrU29 · 1979-12-31 00:00:00 — med anledning av proposition 1979/80:152 om vissa anslag ur kyrkofonden, m. m., jämte motioner Den proposition som utskottetbehandlar i detta betänkande innehåller dels förslag om anslag ur kyrkofondentill en rad olika ändamål (punkt I i propositionen), dels förslag om vissändring av organisationen för medverkan i den andliga vårdenvid sjukhus (punkt II ipropositionen). Med anledning av propositionen har följande sex motionerväckts, nämligen 1979/80:1963av m. fl. (m, fp), 1979/80:1973av m. fl. (fp), 1979/80:1974av m. fl! (c, m), 1979/80:1975av m. fl. (c), 1979/80:1976av m. fl. (s), 1979/80:1977av m. fl. (vpk). Motion 1977 behandlas under punkterna 1 och 3 ibetänkandet, motion 1975 under punkt 2 och övriga motioner under punkt 3. Vissa anslag ur kyrkofonden. Regeringen har iproposition 1979/80:152 (kommundepartementet) under punkt I (s. 2-12)föreslagit att 1. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får bestridas kostnaderna förytterligare tre stiftsadjunktstjänster och en kontraktsad-junktstjänst, 2. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får bestridas kostnaderna förytterligare en förste stiftsadjunktstjänst för finskspråkiga, 3. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgå bidrag för avlöning av sjutjänstemän hos centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete enligt de grunder som förordats i propositionen, 4. medge att urkyrkofonden till styrelsen för i utlandet får utgå dels för tiden den 1 januari 1979-den 30 juiii 1980ytterligare avlönings-bidrag med , dels fr. o. m. t. v. 23 bidrag om vartdera84 . för budgetår för avlöning av präster som är anställda i styrelsenstjänst i utlandet, dels fr. o. m. t. v. fem bidrag omvartdera . för avlöning av tjänstebiträden, 1 1979/80. KrU1979/80:29 2 dels fr. o. m. t.v. bidrag för avlöning av två tjänstemän hos styrelsen enligt de grunder somförordats i propositionen, 5. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgå bidrag för avlöning av entjänsteman hos diakoninämnd enligt de grunder som förordats ipropositionen, 6. medge att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgå bidrag till enligt vad som förordats i propositionen för bestridande avkostnader för utbildning av kyrkomusiker vid Sköndalsinsti-tutet, 7. medge att urkyrkofonden för /81 får utgå anslag med högst . förbiträdeshjälp åt biskoparna, 8. medge att urkyrkofonden för /81 får utgå anslag med högst . föranlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden inom vederbörandedepartement, 9. medge att ur kyrkofonden fr. o. m. den 1 juli 1980t. v. får utgå anslag med högst . för budgetår för studiebidrag åt präster vid tjänstledighet i vissa fall och för anordnande av vissa fortbildningskurser för präster, 10. medge att urkyrkofonden fr. o. m. , v. får utgå anslag med högst 125 000kr. för budgetår för anordnande av fortbildningskurser för kyrkomusiker, 11. medge att urkyrkofonden får bestridas kostnader för praktisk prästutbildning enligt vad somförordats i propositionen. I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1979/80:1977 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är ifråga, yrkas 1. attriksdagen avslår proposition 1979/80:152'. Såvitt gäller punkt I i propositionen motiveras dettaavslagsyrkande endast med ett uttalande att inotionärerna inte finner att"propositionens övriga förslag bör bifallas". Utskottet kan inte dela den imotion 1977 uttalade uppfattningen att samtliga förslag under punkt I ipropositionen bör avslås. Utskottet avstyrker därför motionen. Detta yrkande behandlas även under punkt 3 i betänkandet. KrU1979/80:29 3 Utskottet tillstyrker de underdenna punkt i propositionen framlagda förslagen och hemställer att med bifall tillproposition 1979/80; 152 och med avslag på motion 1979/80:1977 yrkande 1.såvitt nu är i fråga, a) medger att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får bestridas kostnaderna förytterligare tre stiftsadjunktstjänster och en kontraktsadjunktstjänst, b) medger att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får bestridas kostnaderna förytterligare en förste stiftsadjunktstjänst för finskspråkiga, c) medger att urkyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgå bidrag för avlöning av sjutjänstemän hos centralråd för evangelisation ochförsamlingsarbete enligt de grunder som förordats i proposition 1979/80:152, d) medgeratt ur kyrkofonden till styrelsen för i utlandet får utgå dels förtiden 30 juni 1980 ytterligare m. t. v. 23 bidrag om vartdera 84 600 förbudgetår för avlöning av präster som är anställda i styrelsenstjänst i utlandet, m. , v. fem bidrag om vartdera 53 000 föravlöning av tjänstebiträden, m. t. v. bidrag för avlöning av två tjänstemänhos styrelsen enligt de grunder som förordats i proposition1979/80:152, e) medgeratt ur kyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgå bidrag för avlöning av en tjänsteman hos diakoninämnd enligt de grunder som förordats i proposition 1979/80:152, f) medgeratt ur kyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgå bidrag till enligt vad som förordats i proposition 1979/80:152 för bestridande av kostna der för utbildning av kyrkomusiker vid , g) medgeratt ur kyrkofonden för /81 får utgå anslag med högst . för biträdeshjälp åt biskopar na, h) medgeratt ur kyrkofonden för /81 får utgå anslag med högst 140 000 kr.för anlitande av biträde vid handläggningen av kyrkliga ärenden inomvederbörande departement, i) medgeratt ur kyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgå anslag med högst285 . för budgetår för studiebidrag KrU1979/80:29 4 åt präster vid tjänstledighet i vissa fall och föranordnande av vissafortbildningskurser för präster. j) medgeratt ur kyrkofonden fr. o. m. t. v. får utgåanslag med högst . för budgetår för anordnande avfortbildningskurser för kyrkomusiker, k) medgeratt ur kyrkofonden får bestridas kostnader för praktiskprästutbildning enligt vad som förordats i proposition 1979/80:152. Motion angående centrala arbete medinvandrarfrågor. motion1979/80:1975 av m. fl. (c) yrkas att hosregeringen begär skyndsatnt förslag om hur centrala arbete medinvandrarfrågor skall organiseras. I motionen erinras om att 1979 årskyrkomöte anhållit att kyrkofondsmedel anslås för inrättande av en tjänst somstiftsadjunkt för invandrarfrågor knuten till ärkebiskopens kansli (mot. 2TU 5, kskr 15). Motionärerna anför därutöver bl, a. följande. är vår störstainvandrarkyrka. Många invandrare kommer från länder med evangelisk-lutherskakyrkor, medan andra har en sådan religiös bakgrund att det är naturligt för dematt söka kontakt med . Dessa invandrargrupper har särskilda behovsom det är viktigt för att finna former för att tillgodose; särskildagudstjänster, religiösa förrättningar och själavård. En annan stor uppgift försvenska kyrkan är dess möte ute i församlingarna med invandrare av andrareligioner. En central funktion inom behövs i förstahand för att arbeta med utbildning av och opinionsbildning i dessa frågor blandanställda, förtroendevalda och frivilliga medarbetare. Ett centralt arbete ibegränsad skala har påbörjats inom centralråd. Det är angelägetatt detta arbete kan få ökade resurser i form av en hel tjänst.Tjänsten kan placeras antingen vid ärkebiskopens kansli, i enlighet medkyrkomötets önskan, eller vid centralråd. I propositionen (s. 3-4) redovisasatt kyrkomötet föreslagit inrättande av en tjänst som stiftsadjunkt förinvandrarfrågor och att detta förslag också vunnit stöd vid remissbehandlingen.Föredragande statsrådet har emellertid uttalat att han anser att frågan om hursvenska kyrkans arbete bland invandrare skall organiseras bör övervägas ytterligare. Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen avatt klarhet skapas i den angivna frågan. Någon särskild frarnställningtill regeringen enligt motionärernas önskemål anser utskottet dock inte erforderlig,och utskottet avstyrker därför motion 1975. attriksdagen avslår motion 1979/80:1975. KrU1979/80:29 5 Den andliga vården vid sjukhusen. Regeringen har underpunkt II (s. 12-22) föreslagit att 1. godkänna de ipropositionen förordade riktlinjerna för inrättande av prästerliga tjänster förden andliga vården vid sjukhusen, 2. medge att urkyrkofonden får utgå bidrag enligt i propositionen förordade grunder tillpastorat där sådana tjänster är inrättade, 3. besluta omsådan ändring i övrigt av gällande grunder för beräkning av underlaget förinrättande av nya prästtjänster i pastoraten som förordats i propositionen... . . : ; i Den andliga vården vid'sjukhusen ärf. n. helt inordnad i föfsåmlingsvår-den och ingår i församlingsprästernastjänsteuppgiftér. Den prästerliga tjänsteorganisationen i pastoraten bestämsenligt normer som i huvudsak hänför sig till pastoratens folkmängdstal.Sjukhusarbetet påverkar denna organisation därigenom att antalet vårdplatservid sjukhus inom pastoratet, efter en viss omräkning, läggs till pastoratetsbefolkningstal vid beräkningen av underlaget för församlingsprästerligatjänster. Förslagen i propositionen innebär vissa ändringar igällande organisation för medverkan i den andliga vården vidsjukhus. Sålunda föreslås att det i pastorat, där det finns en eller flerasjukvårdsinrättningar med sammanlagt minst 1 200 vårdplatser, skall kunnainrättas en ordinarie komministertjänst, vars innehavare skall ha tillhuvudsaklig uppgift att svara för den andliga vården vid sjukhusen. Omvårdplatsantalet uppgår till minst 2 400 föreslås två tjänster kunna fåinrättas. I den mån en komministertjänst inrättas enligt vad nu sagts fårvårdplatsantalet vid de sjukhus som prästen har att betjäna tillgodoräknas vidberäkningen av underlaget för övriga prästtjänster i pastoratet endast i dendel det överstiger 1 200 resp. 2 400. I de fall där det inte finns underlag förinrättande av någon tjänst av det slag som avses i propositionen skallnuvarande regler om inräknande av vårdplatsantalet i underlaget för denprästerliga tjänsteorganisationen tillämpas som , dock med denändringen att vissa särregler som gällt för psykiatriska sjukhus ochvissa andra slag av sjukvårdsinrättningar skall upphävas. Som kompensation för kostnaderna för den andliga vårdenvid sjukhusen, när denna uppgift ger underlag för en heltidstjänst, föreslåsatt ett särskilt bidrag skall utgå ur kyrkofonden. Bidraget föreslås utgå medbelopp motsvarande hälften av lön som betalas ut till innehavare av sådankomministertjänst som avses i propositionen. I detta sammanhang behandlar utskottet följande inotioner,nämligen 1979/80:1963 av m.fl. (m, fp) vari yrkas att godkänner proposition 1979/80:152 med denändring däri som motionen anger, nämligen KrU1979/80:29 6 1. attsjukhusprästen förordnas som kontrakts- eller stiftsadjunkt utanförsamlingsanknytning, 2. att kostnadernaför verksamheten belastar kyrkofonden eller församlingarna isjukvårdsinrättningens upptagningsområde, 1979/80:1973 av m. fl. (fp) vari yrkas 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om likafördelning av ansvaret mellan och de fria trossamfundenföreträdda av frikyrkoråd, 2. att riksdagenbesliitar att en av kyrkofonden finansierad heltidstjänst -besatt med prästeller lekman - får inrättas vid lämpligt centralt kyrkligt organ i och församordningsuppgifter när det gäller insatser i den andligavården vid sjukhusen, 3. att riksdagenhos regeringen begär en redogörelse till nästkommande rörandeutbildningen av personal för den andliga vården, 4. att riksdagenbegär förslag från regeringen till nästkommande rörande möjlighetenatt - genom att anknyta prästtjänster för andlig vård till kontrakt eller stift- förstärka den andliga vården vid mindre och medelstora sjukhus, 5. att riksdagenhos regeringen begär förslag rörande den andliga vården vid kriminalvårdens ochomsorgsvårdens institutioner, 1979/80:1974 av m. fl. (c, m) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar anslå medel från kyrkofonden för inrättandet av en centralsekreterartjänst med samordningsuppgifter i verksamhet vidsjukvårdsinrättningar och för sambandet med motsvarande organ i Sverigesfrikyrkoräd, 2. att riksdagenhos regeringen anhåller att överenskommelse träffas med centralt kyrkligt organom inrättandet av ifrågavarande tjänst, 1979/80:1976 av m. fl. (s) vari yrkas 1. att riksdagenbeslutar uttala att den andliga vården vid sjukhusen bör vara ekumenisktpräglad och i enlighet med vad utredningen anfört i sitt betänkande utgå ifrånen i princip lika fördelning av ansvaret mellan och andratrossamfund än , 2. att riksdagenbeslutar uttala att bidrag för inrättad komministertjänst inom den andligavården vid sjukhusen skall utgå med belopp motsvarande hela lönen ochfinansieras av kyrkofonden, 3. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag till totalfinänsiering av kostnaderna förpräster inom den andliga vården vid sjukhusen från kyrkofonden, 4. att riksdagenbeslutar uttala att utbildning av präster och pastorer vid sjukhusen skall skeenligt vad som anförts i motionen, 5. att riksdagenhemställer hos regeringen om förslag angående den andliga vården vidkriininalvårdsanstalterna. KrU1979/80:29 7 1979/80:1977 av m. (vpk) vari yrkas att beslutar 1. att avslåproposition 1979/80:152', 2. att hosregeringen hemställa om en utredning rörande icke-kyrklig verksamhet vidsjukhusen i enlighet med vad som anförts i motionen. beredning om stat ochkyrka föreslog i sitt betänkande (SOU 1972:36) Samhälle och trossamfund attfrågan om den andliga vården vid sjukhusen och vid kriminalvårdens anstalterskulle utredas genoin statens försorg i en gemensam arbetsgrupp. hardärefter anslutit sig till beredningens uppfattning i denna fråga (KrU 1973:33.rskr 1973:285). Den begärda utredningen har genomförts av särskilt tillkalladesakkunniga och resulterat i betänkandet (Ds Kn 1979:2) Andlig vård vid sjukhus,kriininal-vårdsanstalter m. m. Betänkandet har remissbehandlats, och frågan omviss ändring av organisationen för medverkan i den andligavården vid sjukhusen har därefter tagits upp i proposition 1979/80:152.Propositionen behandlar inte de i betänkandet framlagda förslagen rörandeomfattningen av de fria samfundens deltagande i den andliga vården vidsjukhusen. Den tar inte heller upp frågan om andlig vård vid kriminalvårdsanstalteroch häkten samt vid omsorgsinstitutioner eller förslagen om utbildning försåväl sjukhuspräster som präster och pastorer vid kriminalvårdens anstalter. I motion 1979/80:1977 uttalas att den andliga vården vidsjukhusen är en uppgift enbart för trossamfunden och att propositionenförutsätter att det skall förbli så även i fortsättningen. Människor som intebekänner sig till någon religiös åskådning lämnas helt utanför. Motionärernauttalar att de som bekänner sig till en religiös åskådning självfallet skall hamöjlighet att få den service de eftersträvar men vill bestämt hävdaatt icke troende människor måste ha rätt till samma service som människor medreligiös tro. Motionärerna finner det angeläget att formerna för stöd åt sjukaoch döende ses över i ett sammanhang och uttalar att regeringen bör tainitiativ till en sådan utredning. I avvaktan på utredningsresultatet börpropositionens förslag i fråga om andlig vård vid sjukhus inte bifallas. Imotionen yrkas dels avslag på propositionen (yrkande 1), dels att hosregeringen hemställer om en utredning rörande icke-kyrklig verksamhet vidsjukhusen i enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande 2). Utskottet delar motionärernas uppfattning att det måstefinnas möjlighet för var och en som är intagen på sjukhus att - oavsettinställning i livsåskådningsfrågor-få kontakt med någon annan människa som harbåde vilja och i möjligaste mån förmåga att ge den sjuke stöd och hjälp i hanspersonliga ' Detta yrkande har delvis behandlats under punkt 1 ibetänkandet. KrU1979/80:29 8 Redan nu fullgör sjukhuspersonalen väsentligauppgifter på detta område, men det finns behov av förstärkta resurser. Denuppfattning som utskottet härmed gett uttryck åt stämmer väl överens med dengrundsyn som präglar betänkandet (SOU 1979:59) I livets slutskede. Utskottetförutsätter att vad utskottet nu anfört om det behov av personlig, luänskligkontakt som kan uppkomma för var och en som är intagen på sjukhus beaktas isamband med de fortsatta överväganden som föranleds av nyssnänmdii betänkande.Utskottet anser inte att det finns anledning för att med anledning avmotion 1977 hos regeringen begära en utredning rörande icke-kyrklig verksamhetvid sjukhusen. Utskottet avstyrker därför yrkande 2 i motionen. Med hänsyn bl. a. till den ståndpunkt som utskottetintagit till utrednings-kravet avstyrker utskottet även yrkande 1 i motion 1977i den del detta yrkande nu är i fråga. Som nämnts har utredningen om den andliga vården vidsjukhus och kriminalvårdsanstalter m. m. tillkommit med anledning bl. a. av ettav utskottet föranlett uttalande av riksdag. Vad som föreslås ipropositionen är en delreform som endast berör arbete vidsjukhusen. Utskottet förutsätter att förslag i fråga om andlig vård vid deövriga institutioner som utredningen behandlat läggs fram för såsnart soin möjligt efter den beredning inom vederbörande departement som ansesbehövlig. Någon särskild framställning till regeringen i denna fråga är enligtutskottets bedömning inte erforderlig, och utskottet avstyrker därförmotionerna 1973 yrkande 5 och 1976 yrkande 5. Utredningen har ansett det nödvändigt att en särskild utbildningoch även möjlighet till fördjupad utbildning erbjuds dem som vill ägna sig ätandlig vård vid sjukhus och kriniinalvårdsanstalter. Även i propositionen talasom särskilda utbildningskrav. Utbildningsfrågan har aktualiserats också imotionerna 1973 och 1976 (yrkande 3 resp. 4). Även utskottet anser att det finns behov av särskildutbildning för präster och frikyrkopastorer som avser att arbeta inom denandliga vården vid sjukhus m. in. Utskottet förutsätter att utredningensförslag i fråga om dylik utbildning övervägs i budgetarbetet . 1detta ligger också att utskottet inte kan tillstyrka att fattar det imotion 1976 yrkande 4 angivna beslutet om anordnande av utbildning enligtutredningens förslag. Detta motionsyrkande avstyrks alltså. Någon särskild framställning till regeringen om enredogörelse till nästa angående utbildningsfrågans läge anserutskottet med hänsyn till det ovan anförda inte behövlig. Utskottet avstyrkerdärför också motion 1973 yrkande 3. Utredningens förslag bygger på principen om en likafördelning av ansvaret för verksamheten mellan ochfrikyrkosamfunden, företrädda av frikyrkoråd. Till den sistnämndagruppen räknas även de trossamfund, bl. a. invandrarkyrkorna, soin utan attvara representerade i KrU1979/80:29 9 frikyrkorådet intimt samverkar med detta i alla frågor somrör den andliga vården. Praktiskt leder detta enligt utredningen till sammaantal tjänster vid sjukhusen för präster i och pastorer i friasamfund. I propositionen förekommer ett uttalande som enligt vadutskottet erfarit uppfattats som om regeringen ger ett företrädei arbetet med den andliga vården vid sjukhusen. Om utredningens förslag uttalasdet nämligen på s. 19 att de förutsätter "principiellt viktigaorganisatoriska förändringar, som bl. a. berör det primära ansvar för kristenverksamhet bland sjuka som enligt lagen (1961:436) om församlingsstyrelse vilarpå kyrkoförsamlingarna". Uttalandet avser emellertid inteansvarsfördelningen mellan och de fria trossamfunden utan gällerenbart frågan om var ansvaret för insatser för den andligavården vid sjukhusen skall ligga - som på den församling inom vilkensjukhuset är beläget eller, som utredningen föreslår, på stiftsplanet.Utskottet har under hand fått bekräftelse på att vad utskottet nu uttalatöverensstämmer med vad som avsetts med ifrågavarande uttalande i propositionen. Frågan om ansvarsfördelningen mellan ochtrossamfunden har tagits upp i tre olika motioner. I motion 1973 betonas attden andliga vården vid sjukhusen förutsätter samarbete mellan olika trossamfundoch att den bör vara ekumeniskt präglad. Ansvaret skall därför i princip varalika fördelat mellan och de fria samfunden, företrädda avSveriges frikyrkoråd. Yrkande 1 i motionen innebär att som sin meningskall ge till känna för regeringen vad som i motionen anförts om likafördelning av ansvaret. Samma uppfattning i fråga om den ekumeniska prägeln ochden lika fördelningen av ansvaret kommer till uttryck i motion 1976.Motionärerna yrkar att genom ett formligt beslut skall slå fast såvälatt den andliga vården vid sjukhusen bör vara ekumeniskt präglad som att den ienlighet med vad utredningen anfört bör utgå från en i princip lika fördelningav ansvaret mellan och andra trossamfund än (yrkande 1). I motion 1974 uttalas att det rått stor samstämmighet omatt ansvaret för den andliga vården vid sjukhusen skall vila på trossamfundenoch att patienterna i första hand skall beredas tjänster av företrädare för detsamfund de själva tillhör. De flesta remissinstanserna har därför enligtmotionen förordat att den huvudsakliga delen av den andliga vården vidsjukhusen bör ombesörjas av . Motionärerna avvisar den ståndpunktsom intagits av bl. a. frikyrkorådet och Katolska biskopsämbetet och som -enligt referatet i motionen - innebär "att de som icke tillhörsvenska kyrkan eller som är medlemmar både i och i annattrossamfund skall svara för av verksamheten". Detta betecknas avmotionärerna som föga överensstämmande med vedertagna principer om demokratiskrepresentativitet. Något yrkande i ansvarsfrågan framställs dock inte imotionen. KrU1979/80:29 10 För egen del vill utskottet försterinra om att församlingsstyrelselagen klart fastslår att haransvar för verksainhet bl. a. bland "sjuka och andra, som äro ibehovav omvårdnad". För de fria trossamfundens del finns det givetvisinte någon lagregel som fastställer ett motsvarande ansvar. Däremot finns dengrundsatsen klart uttalad att de frikyrkliga samfunden skall beredas möjlighetatt utöva vård vid sjukhusen och att detta skall ske utan annan reglering frånsainhällets sida än vad som kan finnas påkallat av hänsyn till sjukvården(prop. 1958 A;67 och 1958 B;21. SU 1958 B;121). Utskottet ansluter sig helttill detta. Utskottet konstaterar att propositionen behandlar endastsvenska kyrkans verksamhet i den andliga vården vid sjukhusen. Denbakomliggande utredningen tog upp frågan i ett vidare perspektiv. Denbehandlade även omfattningen av de fria trossamfundens deltagande. Utskottetfinner det motiverat att i detta sammanhang markera en principiell ståndpunkt ifråga om deltagandet i den andliga vården vid sjukhusen från de trossamfund somföreträds av frikyrkoråd. Till denna grupp räknar utskottet liksomutredningen de trossamfund, bl. a. invandrarkyrkorna, som utan att vararepresenterade i frikyrkorådet intimt samverkar med detta i alla frågor, somrör den andliga vården. Utskottet har ingen erinran mot den principiellaståndpunkt som utredningen intagit i vad gäller samverkan mellan svenska kyrkanoch de fria trossamfunden i den andliga vården vid sjukhusen. Utskottet finnerej anledning att ta ställning till vad utredningen anfört om lika antalpräst/pastorstjänster för resp. de fria samfunden. Ettställningstagande i denna fråga torde inte vara möjligt utan att de friasamfundens rätt att själva disponera sina ekonomiska och personella resurserträds för när. Propositionen tar inte heller upp denna fråga. Den andliga vården vid sjukhusen bör utgå frånpatienternas egna behov och önskemål. Utskottet vill också understryka att närsvenska kyrkan och de övriga trossamfunden går in i verksamheten - den förraenligt lag och de senare enligt åtagande - bör den förutsättningen gälla attmöjlighet skall beredas dem att verka som likvärdiga parter med likamöjligheter att arbeta. Arbetet bör bedrivas i ekumenisk anda vilket bl. a.innebär att det måste präglas av en ömsesidig strävan till samverkan. Dettasynsätt bör också markeras med avseende på relationerna mellansjukvårdshuvudmännen och trossamfunden. Utskottet anser att som sinmening bör ge till känna för regeringen vad utskottet med anledning avmotionerna 1973 yrkande 1 och 1976 yrkande 1 anfört om ansvaret för den andligavården vid sjukhusen.