bet · G301CU22 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:22 med anledning av proposition 1979/80:100 såvitt gällervissa anslag till bostadsbyggande m. m. jämte motioner Regeringen h;ir i proposition1979/80:100 bilaga 16 (bostadsdeptirtenien-lel) under litt. B 1-B 6 (s. 16-80).B 8-B 9 (s. 90-111) och B l.VB 14 (s. 120-124) föreslagii titt 1. ge regeringendet bemyndigande i frågti om ramar för ny- och ombyggnad för är 1980 somförordats i regeringsprolokollet, 2. medge alt förvart och ett av ramen för beslut om bostadslån tillnybyggntid preliminärt fastställs lill 7 450 000 ni- bostads-yla. 3. medge ;itt ramenför beslut om bostadslån till ombyggnad samt räntebärande förbätlringslån underär 1981 preliminärt fastställs till . 4. godkänna vad iregeringsprolokollet förordats om produktionskost-nadsttnpassad belåning ivissti fall. 5. godkiinna vad iregeringsprolokollet förordats om åtgärder i syfte att motverka kapitalvinstervid försäljning ;iv statligt belånade småhus. 6. godkänna deåtgärder som i regeringsprolokollet förordats i fråga om redovisning av s. k.bofakla. 7. godkänna vad iregeringsprolokollet förordats i fråga om revision av komniunaUibostadssliflelser. 8. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om lån lill kategori bostäder. 9. medge attbeslut om förhöjt låneunderlag och tilläggslån meddelas intill ett belopp av 32000 00(. för och preliminärt 30 000 00(. för sainl attbeslut som avser projekt för vilkti preliminärt beslul om bostadslån harmeddelats får tas utanför rtim. 10. medge att ramenför de antikvariska myndigheternas tillstyrkan av ombyggnader som bör komina ifråga för förhöjt låneunderlag och/eller lilläggslån bestäms till 30 000 000kr. för och till preliminärt -. 11. medge att deunder 9 och 10 angivna ramarna får vidgas om det behövs av sysselsältningsskäl. 12. godkänna deändringar avgrunderna för förbättringslån som förordats i regeringsprolokollet. 13. godkänna vad iregeringsprolokollet förordats i fråga om energisparstöd lill bostadshus förvilka förbätlringslån kan utgå. CU 1979/80:22 2 14. medge atträiitefria förbätlringslån beviljas ined högst 40 ()()() 00(. under vartoch ett av , 15. bemyndigaregeringen att besluta om ändringar av den under 14 upptagna ramen förlångivningen . om det behövs av sysselsältningsskäl, 16. godkänna vad iregeringsprolokollet fcirordats i fiäga om äiuliatlc grunder för bidrag och låntill förbättring av boendemiljön. 17. medge tittbeslut om bidrag lill förbiiliring tiv boeiideniiljtin far meddelas intill ettbelopp av . under /81 och preliminärt intill ettbelopp av 6(1 0(10 (. under /82. 18. medge altbeslut om lån till förbättring av boendemiljön enligt den nya laneniöjlighelcnsom förordtits i regeringsprotokollet får nieildehis intill ett belopp av . under /81 och preliminärt intill ett belopp av35(1(10 0(. under budgetaret 1981/82. 19. medge att beslut om tnavkförvarvslån meddelas intillett belopp ;iv 10(1 000 OOO kr. under budgetaret 1980/81. 2(1. tiiider trettonde huvudtiteln för /81 anvisa . ;i. lillBostailsstyrelsen ett förshigsanshig ;iv . b. tillLänsbosladsnäninderna ett förshigsanshig ;iv . c. lill Liin lill bostadsbyggande ettreserv;iiions;tiisl;ig av 6 . d. tillRäntebidrag ni. m. ett förslagsanslag tiv 5 200 000 (. e. tillEftergift av hyresförlnsllan ett forslagstinslag av 90 000(, f. till Tilläggslåii till kulturhistoriskt värdefullbostadsbebyggelse ett reservationsanslag av , g. till Viss bostadsförbältiingsverksiimhet ni. m. ettförsUigsanslag av 130 0(10(. h. till Bidrag till förbättring ;iv boendemiljön ettreservtitionsanslag a\ 35 00(. i. till Lån till konimunaht niarkförvär\' ettreserv;itions;inslag ;iv 1 (, j. till Lån lill inventarier i vis.sa specialbostäder ettreservationstinslag av 500 (. 2 Motionerna m. m. Utskottet har i detta saninitinhang behandhit moiionernti1979/80: 150 avKerstin () vttri hemställs all begär all regeringen låter utredade regelsvslem som avgör människors förulsällniiigtir att pröva 33/ av LarsWerner ni. (vpk) vari föreslås 1. alt som sin mening gerregeringen lill kaiiiiii a. alt lånemöjligheten i form ;iv underliallslånsktill bibehållas sä ;itl lan kan utsiääven för aren 1981 och 1982. CU 1979/80:22 3 b. att underhållslånen sktill utgåtill allniäiinyttiga bostadsföretag och avse alhi statligt belånade hyreshus. c. att underhållslånen lill nämnda förettig skall vtiraränte- och tiiiiorte- ringsfria och all dettti skall gälla även för lidigare beviljade underhålls- lån, 2. attriksdagen under bilaga 16 B 3 Lån lill bosttidsbyggande anvisar ett anslag förunderhållslån av ytterligare . 332 av ni. (vpk)vari föreslås 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att niarkför-värvslån bör vartiamorteringsfriii för titt därefter amorteras , 2. titt riksdagenmedger att beslut om markförvärvslån meddelas intill ett belopp av 300(100 000kr. under /81. 3. alt riksdagenmed anledning av propositionen 1979/80:100 bihiga 16 punkten B 13 anvisar ettreservationsanshig för /81 av . 338 av () och ()vari hemställs alt som sin mening ger regeringen lill känna attförshig bör föreläggas om en förlängd köpeskillingskontrollför småhus med bostadslån. 400 ;iv () och () varihemställs titt hos regeringen begär en översyn av reglerna för bostadslån med syfte all införa en lilläggskoefficient för mindre flerbostadshus. 401 av m. fl. (vpk) vari föreslås alt riksdtigensom sin mening uttalar sig för och hos regeringen hemställer om förslag 1. som innebär altkommunal mark endast skall få upplåtas lill nyttjande med tomträtt. 2. som innebäratttomträtlslån bör lämnas på samma villkor som gällerbostadslån till allniännytliga bostadsföretags nybyggnad av flerfamiljshus, 3. som innebär attriksdtigen underställs förslag om de ytterligare anslag som påkallas avyrkandena under 1 och 2. 402 av ni. (vpk) vtiri hemställs attriksdagen under bilaga 16 B 9 Bidrtig till förbättring av boendemiljön anvisar ett anshig för budgetaret 1980/81 av 135 milj. kr.. 403 avLars in. (vpk) vari föreslås 1. all beslutar a. att lånemöjligheterna för hyresförluster skal! bibehållasså att lån kan utgå för hyresförluster hos allmännyttiga bostadsförelag som uppkommer , b. att under bilaga 16 B 3 Lån lill bostadsbyggande anvisaett anslag av ytterligare . c. all under 16 B Eftergift av hvresförlusllån anvisa ettförslagsanslag av viterlieare .. CU 1979/80:22 4 2. ;itl hos regeringenhcnisläller ;itt rcglcrnti fcir eftergift a\' beviljiide hyresförlusllån ändrtis i enlighet med vad som föreslås i iiioiio- neii, 776 av förste vice l;iliii;innen (iii)vari heiiislälls titt riksdtigen beslutar att hos regeringen begära sådanändring i ktiiigörelscn om bostadstiiipassniiigsbidrtig (SFS 1973:327) ;illicke vissti livresforiiier. enligt Vild i motionen anförts, utesluts. 5(S'2 ;iv () och Aiiitti ()vtiri föreslås all riksdtigen hos regeringen hemställer om förslag lillåtgärder för titt eliminera konsekvensernii av besluttid ändring ibostadsfinaiisicriiigsförordniiigen i syfte ;ttl khirtt pågående iilbyggntiderav koninitinala servicebostäder. 584 tivLtirs ni. (vpk) vtiri, såvitt nu är i frågti. 1. att hos regeringen tinhäller om all ettprogram för vidtire-tilveckling ;iv redan bcfintligti flertainiljshusområtlcntill mer kollektivti boendeformer utarbetas. 3. titt riksdtigenuttaltir titt st;itlig;i lan bör utgå till iiirtistniiig och inventarier ikollektivhus. 4. iitt riksdagenhos regeringen begär titt de s;inihällsekononiisk;i och sociiila konsekvensernaav ett öktit småhusbyggtinde utreds. 756 av () och () variliemställs ;ill riksdtigen hos regeringen begären ktirtläggniiig ;iviiuvtirtinde bosltalssiruk-liir i påtiilat avseende och med .yfte tittinilierti titöktide möjligheter lill ett socitilt genertilionsboende, 1. ;itt riksdagensom sin mening ger regeringen till kännti titt förslag imi förliingning avaniorteringsliderna för niarkförvärvslän bör föreläggas vidinnevarande . 2. ;itt riksdtigensom sin mening ger regeringen till känna titt övervägtinden och förslag om entinpassning av k;ipit;ilkoslnaderti;i för toinlriillslan bör presenteras så attde kan vtterligtire övervägas i anslutning till förshig om avgäldssysleiiietvid toiiiiräti, 1007a\ ni. (s) vari hemställs attriksdagen beslunir anhålla att regeringen låter ulredti och kominer med förshigi fragtin om de storti överkostnaderna för bostadsbyggande i glesbygd. 1500 av () vtiri hemställs tittriksdtigen som sin mening ner reaerincen lill känna alt ytterligareöverviigiinden bör görtis om tillänipniiigen av 13 Sbostadsfintinsieringsförordningcn. 1504 av losefson m. fl. (c. s. ni. fp) vtirihemställs titt riksdtigen ulltihir alt i sktill farätt titt fördehi bosttidsbyggtindci inom sitt län. 1514 a\ () vtiri hemställs titt riksdtigenhos regeringen begär en skvndsam översvn ;iv de sttitligti bidrtigen förproduktion och drift a\ lägenheter för boendeservice ål personer med svanhtindiktipp. CU 1979/80:22 5 1516 av in. (s) vtiri föreslås titt riksdtigen 1. som sin meningger regeringen lill ktiniia att lanetindel och övre lånegräns för enskilt ägdahyreshus skall vtirti 15 resp. . 2. till förbostadsbyggande för /81 under trettonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanshig av 6 . (-50 milj. 1522 av () vari hemställs till riksdagenniaite beslutti att sådant konsumentskydd som omfatltis av riksdtigens beslul1978 (CU 1977/78:28) skall utgöra villkor för statligt bosttidslåii viduppförande av gruppbyggda småhus. 1553 ;ivLars m. fl. (vpk) vari föreslås 1. all riksdagenhos regeringen hemställer om att förshig läggs fram om ett statligtstöd genom ränte- och aniorleringsfria lån till de allniännytligabostadsföretagen, avsett all täcka dels deras reguljära kostnadshöjningar frän1979 års nivå, dels deras särskilda, ökade kostnader och därmed åstadkomma etthyresstopp. 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om alt förslag föreläggs om sådanaändrade förutsättningar och villkor för finansieringen av bostadsbyggandet somkan såväl stimulera bostadsbyggandet som ge lägre hyror, 3. att riksdagenuttalar a. alt bosladsbyggnadsplanen som mål bör omfattaigångsättning av 75 000 lägenheter genom nybyggnad och av 25 000 lägenheter genom ombyggnad exkl. energisparålgärder. b. att nyproduktionen främst skall avse hyresbostäder somförvallas av allmännyttiga bostadsföretag, 4. allriksdagen hos regeringen hemställer om all förslag Itiggs fram a. om en statlig toialfinansiering genom en statligbostads- och samhälls byggnadsbank av bostadsbyggandet och dess följdinvesteringar, b. om en finansiering i ett sådant system genom i förstahand enhetslån med lång amorteringstid och lill låg och fast ränta på satt som anges i motionen, 1570 av () och () vari hemställsall anhåller att regeringen ger ochlänsbostadsnämnderna direktiv att dessa för statlig belåning skall godkännapåvisbara produktions-kostnadsökningar som är en följd av drift- ochunderhållsnedsätlande åtgärder, 1827 av () vari föreslås all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna all överväganden bör initieras om denoptimala storleken och utformningen av tillägget till låneunderhigel förbostadslån när det gäller kvaliteter utöver godtagen standard. 1833 avOlof m. fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs 1. titt som sin mening ger regeringen till kännaatt bosladsbvgg-nadsplanen bör innebära en successiv ökning av påbörjandet avnya bostiider CU1979/80:22 6 med minst 5 000 lägenheter per är under perioden 1980-1982så att målsättningen, ett årligt påböijande av 70 000 lägenheter, kan uppnåssistnämnda år. 2. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna a. alt ökningen av nyproduktionen av bostäder i förstahand skall avse flerbostadshus. b. att andelen nyproducerade enfamiljshus som upplåts medhvres- och bostadsrätt bör ökas. c. all ökningen av bostadsproduktionen i huvudsak skallavse bostäder som ägs och förvaltas av de allinännytliga och folkrörelsekooperativa förelagen. 3. all riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna att de ungtis bostadsbehov börkartläggas och åtgärder vidtas för att minska bosladslösheten blandungdomen. 4. alt riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna att en särskildbosladsbyggnadskommission bör tillkallas för att kartlägga förhållandena påorter med ett lågt bostadsbyggande och franiläggtt förslag till åtgärder enligtvad i motionen angetts, 5. all riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utvidgningav produklionskostnadsanpassad belåning lill all gälhi även vid upphandlinggenom förhandling och i egen regi. 6. alt riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligareövervägtinden i syfte alt nå fram lill en alternativ lösning medtoialfinansiering ;iv bostadsbyggandet. 7. att riksdagenmedger all lan för läckande av hyresförluster skall utgå även för åren 1980 och1981. 8. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna att förslag belriiffande en avlösningav underhållslåiien bör föreläggas . 9. att riksdagensom sin mening ger regeringen lill känna att överväganden 0111 dealltniinnyttiga bostadsföretagens sociala merkostnader ni. m. bör göras på sättsom angetts i motionen och att förslag om åtgärder därefter bör föreläggasriksdagen. 10. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om grunderna för lån och bidrag till förbättring av boendemiljön och därmed inte godkänner vad i motsvarande del förordals i regeringsprolokol let. 12. att som sin mening ger regeringen tillkännti vtid i motionen förordats i fråga om boendedernokrali. 1836 tiv () vtiri hemställs allriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförtsom en utredning om främjande av tregeneralionsboende. I8S1 av iii. (vpk) vari. med hänvisningtill motiveringen i motionen 1979/80:1880, föreslås att riksdaaen uttalar CU 1979/80:22 7 a. att ålderssegregeringen i boendet måste brytas. b. attde äldres boendesttiiidtird måste höjas, c. tittkollekliva bostadslösningar, som rymmer alhi åldrtir. Utskottet har på begäran tillförtsmuntliga synpunkter från representanter för riksbank,bostadsdeparteiiienlel, , bostadsslyrelsen,länsarbelsnäninden i , länsbosttidsniinin-derna i län ochMalmöhus län. Sverigesstadshypolekskassa, fastighetsiigareför-bund, , , Svenskariksbyggen. Vidare har skrivelser m.m. inkoniniit från , , HSB och Svenska , villaägareförbundsamt . 3 Statistiska uppgifter om bostadsbyggandet m. m. Nyproduktionen av bosläder ochfördelningen på hustyper under 1960- och 1970-lalen framgår av nedanståendefigur. Påbörjade lägenhetertotalt saml i småhus och flerbostadshus CU 1979/80:22 8 Den ombyggnad som finansierats medbostadslån frtinigår av figuren nedan. Antal lägenheter, efterombyggnad, som erhållit bostadslån till ombyggnad Som framgår av figur 1 ovan lågbostadsbyggandet och i början av 1970-lalel på en hög nivå.Under perioden 1962-1974 påbörjades minst 80 000 lägenheter . Påbörjandetvar högst med mera än 107 000 lägenheter. Del lägsta påbörjandetinträffade med knappt 54 000 lägenheter. kommer - såvittnu kan bedömas -påbörjandet all uppgå lill knappt 56 000 lägenheter. Därvid harantagils all de lämnade pieliminära siffrorna underskattasmed . något som genomsnittligt gällt . Trots att den totala oinfattningeii mätt i påbörjadelägenheter iiiinsktit. har antalet påbörjade lägenheter i småhus varit ungefäroförändrat under senare hälften av 1970-lalel och legal på omkring 40 000 perår. CU1979/80:22 9 skett har alltså nästan uteslutande inneburit all antaletpåbörjade lägenheter i fierbosladshus minskat. Sålunda påbörjades ca 75000 lägenheter i flerbostadshus. var motsvarande siffra ca 17 000. påbörjades enligtpreliminära uppgifter 5 147 lägenheter. Motsvarande preliminära uppgifter församma period var 5 905 lägenheter. Noteras bör dock att dessapreliminära uppgifter i genomsnitt underskattats . 1 budgetpropositionen (prop. 1979/80:100. bil. 16 s. 47)tinges all igångsälliiing kan uppskattas till 60 000 lägenheterenligt bedömningar . 1 den preliminära nalionalbudgeten (prop.1979/80:100. bil. 1.1 s. 125) har antagits en igångsättning för om 58000 lägenheter vartiv 40 000 i småhus. En summering av de kommunala bosladsbyggnadsprograninicninnebär för ett årligt genomsnittligt bosttidsbyggnadsbehovom ca 63 000 lägenheter. har bostadsslyrelsen varje halvår sanilal inuppgifter om outhyrda lägenheter i statsbelånade flerbostadshus som blivitinfiyltningsfär-diga är 1967 eller . steg antaletouthyrda lägenheter i hela riket men har därefter successivt sjunkit för varjeår. Vid del senast redovistide undersökningstillfället - 1 septeniher 1979 -uppgick antalet outhyrda lägenheter till 10 750. Uthyrningsläget i vissakommuner kan illustreras med följande exempel. Tabell I. Oullnrda liigenlieler den i\'issii kommuner Kommun ;il oiithyrdti I% :iv hirdigst;illd;i CU 1979/80:22 Betiäff-Andesvsscisäimingcnjörhyggarbciskraften htir tirbclsmtirkiiadsslv-relseii (AMS) i skrivelse lillhins:;irbetsnänindern;i i tipril 1979 frtiniliällit vikten tiv attbostadsprojekten bör pabörjtis iiovember-dc-ceinber 1979cndtist om med stor siikerhet kan bedönitis titt tirbclel färdigställs föreutgången av iiitij iiiåntid 1980. Sedernierti litir AMS iskrivelse till länsarbelsntimnderna bl. a. anfört all sUirltider förbostadsprojekt som bedrivs i etapper bör meddelas sä till ett kontinuerligtbostadsbyggande uppkommer. föreskrev regeringen(tirbelsnitirknadsdeparlenicntel) bl. a. beträffande bostadsbyggandet uttinstatliga län till en förutsättning för byggnadstillstånd är attbyggnadskoslntiden per lägenhet inte överstiger . - kostnaden förlointmtirk inte inräknad. Regeringen () har i beslul den31 jtinutiri vidare föreskrivit att byggnadstillstånd enligt lagen(1971:1204) om byggnadstillstånd tills vidare inte skall länintis för arbetensom lar arbetskraft i anspråk och avser projekt avaiidrti shig än bosläder, sjukhus och vårdhem. AMS får dock undtinttigsvis gebyggnadstillstånd, nämligen om möjligheterna att bedriva prioriteradebvggnadsarbe-ten under soniniaren 1980 inte påverkas. Regeringen () har bl.a. fiistställi för beslut om byggnadstillstånd för nybyggntid under åren1980 och 1981. Enligt byggnadsiiiventeringen och inovember 1978 var ca 28 500 personer sysselstilla vid bosttidsbyggnadsprojektavseende flerbostadshus, gruppbvggda småhus samt bostadsbvggande utan statligalän. 1 invenleringtirna ingår salundti bl. a. inte sysselsatlti med statligtbelånade styckebyggda småhus. Om sysselstilla i dessa senare projekt inedttisktin antalet sysselsatta bertiknas uppgå lill drygt 45 000 ochtill drygt 44 000 . Kosinadsiuvccklingen sådtin denredovistis i preliminära beslut vid ansökan om sltitligti lån framgår avtabellen nedan. Uppgifterna för ar 1979 ar preliminära. Koslnddsitlvccklingen för giiippbvggda småhus och jlerhosladsUus inom cxpldaleriiigsonirådeåren 1976-1979 saiiu förhålkindci pyiidiikliiinskosluad (1'klipanivårdc iPv) Genomsnittlig Ökning i '/i Pk kr/ni- frän lörc- Genomsnittlig Ökning i 'i Pk kr/m- frän IVire- hmenhelsvta i;aeiule ar Utvecklingen'av de realabyggpriserna har ställts samman i tabellen nedan. Med reala byggpriser menas idelta sammanhang kvoten mellan förändringarna av byggnadsprisindex resp.konsumentprisindex. Uivecklingen av de reala byggpriserna1969-andra kvanalci 1979 1979 (törsta halvåret) Som framgår av tabellen har föråren 1977-1978 och byggprisindex för flerbostadshus stigitsnabbare än konsumentprisindex. Samma är förhållandel beträffande gruppbyggdasmåhus för . I nedanstående figurer belyses kostnadsutvecklingen underperioden oktober 1976-deceTnber 1979 för flerbosttidshus inomexploateringsområde och för gruppbyggda småhus. Uppgifternti avserbyggnadsobjekl som erhållit statliga lån. 1 figurerna har lagts inproduktionskostnadsnivän och den s. k. pantvärdenivån. I ärenden om statliga bostadslån fastställs ett pantvärde(Pv) som bestämmer lånets förmånsrätlsläge. Ett låneunderlag utifrån vilket detstatliga lånels storlek bestäms fastställs också. Utgångspunkten för beräkningav läneunderlaget för flerfamiljshus och småhus som inte skall bebos avsökanden är ett s. k. grundbelopp. Detta grundbelopp är olika förflerfamiljshus och småhus. Vissa tillägg lill grundbeloppet får göras bl. a.för extra värmeisolering. Summan avgrundbeloppet och tilläggen multiplicerasmed en ortskoefficienl, och det sä erhållna beloppet multipliceras med enlidskoefficienl (Tik). CU 1979/80:22 Figur 3r S(uiibiuid mellan godkändproduklionskosliuid och pdnnuirdc ftir flerbostadshus inom cxploateringsonuådcn _, Pv-niva ] (Tik-i-grund-' belopp) - r--' r Samband mellan godkändproduktionskostnad och pautvärdc för gruppbvggda småhus CU 1979/80:22 Stimbaiidel iiielhin prodtiktionskostiiai-i och konsiinicntprisintlcx ktin illustreras ävenmed följtinde fiutir. ProduklioiiskostniidiPk) för stiiniliga flcrlosiudshus saml utvecklingen avkoiisiuiicntprisiiiilc.x Pk kr/m /, 000 - Konsu-' / mentpris-/ . --------- \--------- > CU 1979/80:22 14 Hvresunecklingcn under de sentisteåieii ktin belvstis av uppgifter ur SABO-f(")ret:igens ekoiioiniskiistatistik. I nedtinstaeiKle figurer redovistis ktipitalkosintider är 1980 föritllniäniiytlig fiistighctsförvtilining enligt iiiivti-rtiiide regler ochenligt förshig till produklionskostntidsbertikning. CU 1979/80:22 15 Skillnader ikiipilalkosliuid för boltcniån med olika umoneringsbc-hov I Antaget låneuiiderlag för bosläder /nr) 11,- 50 ars annuitet Nuvarandelånevillkor 11 - annuitet CU 1979/80:22 En bild tiv kostiuidsutvcckliiigciibtikoin furlitindliiigtir om hyror ges tiv uppgifter ur SABO-förcitigensckonoiiiiskti statistik. Deiinti tivscr lichi riket och onifaltttr vtirjc ärmellan 95 och HIO % av torelagcns tottihi bositidsbe-slaiid. Aviiår iäiilebii.h";i! : m. m. 9:,S1 Årets undc-rhållsulgiller 9:80 14:16 117:91 Varavlöpande underhåll 5:63 8:20 9:11 - 0:25 -b 0:82 + 0:87 + 0:34 -I- 2:.30 underhåll - Disponerade mider- totalt 10:05 14:98 18:78 FtistighelsskötselPersonalkostnader Di\erse kostnader varm\attenBriinslekostntider Di\ersekostiiader El o. gas(exkl. hushålls-st rinn) 3:,0 ?7:()8 FUrestoräiidringtiriiti iiielhm1978 och 198(1 belyses tiv töljtindc statistik :i\seeiulc liresförlitiiKllingtir i \ilkti SABOnied\crktii. nietherktir \id ca 9(1 Cf ;i\ förliandlintttirnti förniedlcinsföreliigcn. CU 1979/80:22 17 Hyresföråndringar1978-1980 genom förhandlingar vari S.ARO medverka! Tidpunkt för höjningens Genomsnittlig höjning 1979-02-()l'-19S()-()l-(ll ()8-01--1980-(11-01 En påtaglig skillnad föreliggersåledes mellan olika halvår under såväl 1978 som 1979. Skillnaden förklaraslill väsentlig del av inverkan av underhållslånen. Överenskommelser underförsta är opåverkade av underhållslån, medan hänsyn tagits lill underliallslåni flertalet förhandlingar . Bränsleförhandlinnar sker i regel i anslutning tillbriinsleprisförändringar. Under uppgick bränsleavgifterna igenomsnitt lill /ni-. uppgick bränsleavgifterna enligtsenast träffade överenskommelse mellan hyresgästföreningen och till ca 21kr/m- i genomsnitt. uppgick motsvarande belopp till ca /nroch uppskattas beloppet til! ca /m-. Detta innebär en höjningsedan 1978 . Summeras inverkan av kallhyreshöjningen 1979 om ochbränsle-höjningen mars 1979-mars I980erhålls höjningen tivtotalhyran till ca17,i genomsnitt. Bränsledelen utgör därvid av totalhyran. Inom har gjorts enrapport som behandlar de s. k. överkostnadernas samband med produktionsform. Avrapporten framgår bl. a. följande. För låneobjekt med preliminära beslut juli-oktober 1979har den genomsnittliga överkostnaden för hela landet beräknats för de tre nedan(ingivna olika produktionsformerna. Del bearbetade materialet omfattar drviil 3700 läsienheler i flerbostadshusen och 4 500 småhus. CU 1979/80:22 18 Overkosinad i procentav pimlvånlei jör projekt med prel. lånebcslui jidi-oklober 1979. Produktionsform Flerbostads- Småhus i Egen regi 7,1 7,0 Den genoinsnittligit överkostnadeiiför anbudsupphandhide flerbosttidshus är myckel lägre iin niotsvtirandeöverkostnad för projekt upphtiiidlade efter förhandling och något liigrc tinöverkostnadeii för egenrcgiprojckl. För småhusen gäller samma mönster även omskillnadcrnti diir iir iiägot mindre.