bet · G301CU18 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:18 med anledning av propositionen 1979/80:100 i vad avseranslag till vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. jämtemotioner Regeringen har i propositionen1979180:100 bilaga 16 () under lill. B 17 (s. 130-149)föreslagit att 1. godkänna vad iregeringsprotokollet förordats i fråga om ändrade former och grunder förstatens låneslöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m. m., 2. medge altbidrag och lån till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. beviljas intillett belopp av . under /81, 3. medge attbidrag till energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler beviljasintill ett belopp av . under /81, 4. medge attbidrag till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunalabyggnader beviljas intill ett belopp av . under budgetåret1980/81, 5. medge att stödtill energibesparande åtgärder inom statliga byggnader beviljas intill ettbelopp av . under /81, 6. bemyndigaregeringen att under de förutsättningar som har angetts i regeringsprotokolletmedge att lån till energibesparande åtgärder i kommunala ochlandstingskommunala byggnader kan beviljas under /81, 7. bemyndigaregeringen att besluta om utbyte mellan de under 2-5 angivna ramarna, 8. medgeregeringen att inom ramen för en planeringsreserv av . besluta omutökning av de under 2-5 angivna ramarna enligt de grunder som förordats iregeringsprotokollet, 9. medge attanslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.disponeras för energiinriktad utvecklings- och demonstrationsverksamhet m. m.intill ett belopp av . under /81, 10. medgeattbesluti fråga om stöd under budgetåren 1981/82 och 1982/83 till energiinriktadutvecklings- och demonstrationsverksamhet preliminärt får meddelas intill ettbelopp av . 11. medge attbidrag till kommunerna för rådgivnings- och besiktnings-verksamhet m.m.beviljas intill ett belopp av . under /81, 1 1979/80. CU1979/80:18 2 12. medge attbeslut i fråga om bidrag under /82 till kommunerna förrådgivnings- och besiklningsverksamhet m. m. preliminärt får meddelas intillett belopp av , 13. medge attbeslul i fråga om bidrag till statens avmetoder för provning och kontroll av åtgärder inom energihushållningsområdet beviljasintill ett belopp av . under /81, 14. medge attbeslut i fråga om bidrag under vart och ett av budgetåren 1981/82 och 1982/83till statens av metoder för provning ochkontroll av åtgärder inom energihushållningsområdet preliminärt får meddelasintill ett belopp av . 15. under trettondehuvudtiteln till Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m.för /81 anvisa ett reservationsanslag av . 4 -I .,'.'. Utskottet har i delta sammanhang behandlat motionerna1979180: 199 av () varihemställs att uttalar som sin mening 1. atttermografering och tryckmätning blir obligatorisk vid ny- och tillbyggnader avbostadshus, 2. alt kostnadenför denna kontroll jnräknas i låneunderlaget, 3. altutbildningen av termograförer stimuleras för att klara ovannämndakontrolluppgifter, 4. attprissättningen för denna verksamhet regleras genom avtal, 748 av () och SonjaRembo (m) vari hemställs att hos regeringen begär sådan ändring avbostadsförordningen 1979:30 att eldstadsvolymen inte blir avgörande förmöjligheten till lån och bidrag vid övergång till vedeldning, 751 av () och LarsSvensson (s) vari hemställs att hos regeringen anhåller om en översynav energisparlånen till utvändig isolering och fönsterbyten så alt det blirintressantare att kalkylera med det kulturhistoriska inslaget i bebyggelsensamt alt resurser till kommunernas organ även beaktas i denna översyn, 1005 av () varihemställs att hos regeringen begär att värmemätningsutredningen fårtilläggsdirektiv att göra jämförande studier beträffande energiförbrukning ifastigheter med olika upplåtelseformer, 1494 av i (c) och KerstinGöthberg (c) vari CU1979/80:18 3 hemställs att hos regeringen begär förslag omsådan ändring i byggnadsstadgan och bostadsfinansieringsförordningen, attrökkanal för fastbränsleanläggning ingår i förutsättningen för erhållande avbyggnadslov och för bostadslån för de i motionen nämnda fastighetstyperna. 1501 av m.fl. (m)vari hemställs all hos regeringen tillkännager vad i motionen anförtsom individuell mätning av energiåtgång för uppvärmning ochtappvarmvattenberedning i hyreslägenheter, 1508 av () ochAnders Högmark (m) vari hemställs att som sin mening uttalar attenergisparstödet till kommuner och landsting bör differentieras och utformas såatt bidragsgivningen ger största möjliga effekt, /5/Oav m. fl. (c)vari hemställs att beslutar uttala sig för att räntebidrag närbostadslånet avser småhus skall utgå äyen för energisparåtgärder samt alt ävenkostnaderna för sådana åtgärder beaktas vid prövningen av förutsättningarna förräntebidrag beträffande bostadslån för andra åtgärder, 75/2 av () varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna att övergångfrån olja till faslbränsle skall innefattas i nu gällande regler förenergisparstöd i form av bidrag men också lånemöjligheter för resterandekostnader, 1830 av m. fl. (c) variföreslås att som sin mening ger regeringen till känna attförutsättningarna för energisparbidrag vid övergång till vedeldning börses över och befrias från onödiga begränsningar. 1831 av m. fl. (c) varihemställs att beslutar 1. att vid varjelantbruksnämnd placeras en sakkunnig rådgivare med uppgift att ge råd tilllantbrukare som vill övergå till uppvärmning med eget bränsle ellerspillenergi. 2. att medelanvisas ur anslaget Vissa energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Motionerna 1979/80:1009 (s) delvis,1511 (c) och 1545 (vpk) avser utskottet att behandla i samband med behandlingenav den lill april/maj aviserade propositionen om energipoliliska frågor. Bostadsstyrelsenhar i skrivelse till utskottet tagit upp 1* 1979180. CU1979/80:18 4 frågan om räntebidrag för energibesparande åtgärder ismåhus som upplåtits med hyresrätt eller bostadsrätt. handharbidragsgivningen till energibesparande åtgärder inom statliga byggnader.Bostadsslyrelsen och länsbostadsnämnderna handhar stödet till energibesparandeåtgärder i bostäder, allmänna samlingslokaler samt kommunala ochlandstingskommunala byggnader. för byggnadsforskning handharbidragsgivningen lill energiinriktad utvecklings- och demonstrationsverksamhetinom bostadssektorn. Ansökningar om bidrag lill rådgivning ienergisparfrågor prövas av regeringen. Dessa ärenden bereds inombostadsdepartementet. Enligt förordningen (1977:332) om statligt stöd tillenergibesparande åtgärder i bostadshus m. m. (ändrad senast 1979:422) gällersedan 1 juli 1979 sammanfattningsvis följande. Stöd utgår i mån av tillgång påmedel som energisparbidrag, energisparlån och räntebidrag. Stödet enligt dennaförordning - energisparförordningen (EN) - avser befintliga hus. Stöd lillenergibesparande åtgärder i samband med nybyggnad beviljas enligtbostadsfinansieringsförordningen (BFF). Energisparstöd kan förekommatillsammans med bostadslån för. ombyggnad enligt BFF avseende andra åtgärder änenergibesparing, s. k. kombinationsfall. Stödet enligt EN är en kombination av lån och bidrag frånstaten. Hinder föreligger inte att sökanden uttar endast energisparbidraget. Ivissa fall kan endast lån beviljas. Till energisparlånet och bidraget är närdel gäller flerfamiljshus knutet även räntebidrag i huvudsak om den godkändtikostnader för åtgärderna överstiger . Energisparbidragoch energisparlån utgår för 1. förbättring avvärme- och ventilationssystem, dock ej utbyte av värmepanna eller oljebrännare, 2. anordningar förindividuell mätning av varmvatten, el och gas eller för nattackumulering avvarmvatten, 3. anslutning avfastighet till fjärrvärmeanläggning, 4. förbättring avvärmeisolering i väggar, fönster och bjälklag. 5. åtgärdersom är direkt föranledda av någon åtgärd som anges i 1-3. I fråga om bostadshus med mer än två lägenheter utgår bidrag och lån också föråtgärd som avser framledning och fördelning av vatten och luftflöden i värme-och ventilationssystem och som ökar verkningsgraden hos systemet (inreglering).Finns det väsentliga brister i husels värmeisolering utgår dock stöd förinreglering endast om bristerna avhjälps. För åtgärder som är direkt föranledda av förbättringar avvärmeisoleringen i väggar, fönster eller bjälklag utgår endast energisparlån. Beträffandestödberättigande åtgärder såvitt avser förbättring av värme- CU1979/80:18 5 och ventilationssystemet har bostadsslyrelsen bl.a. meddelat följande föreskrifter: , , Fh/Sm Mätenhet Godkänd kostnaddock högst kr. a) Övergång till vedeldning. Övergångenskall hn varaktig karaktär och innebäraatt uppvärmning uteslutande sker genomeldning i vedpanna med sådan eld- stadsvolymatt påfyllning av ved inte behöver ske oftareän 2 ä . förutsättstillgång till fritt bränsle. Eventuellelpalron bör vara säkrad med högst 16 A. Sm panna 10000 b) Anordning för fliseldning. 1) Stokeranordning medtermostatstyrd auto matik Sm st 8 500 2) Förugnmed minst 3001 behållare Sm st 4 000 Tillfredsställande möjligheter till mottagning ochförvaring av flis förutsätts. Energisparbidrag och energisparlånutgår under förutsättning alt den av länsbostadsnämnden godkända kostnaden föråtgärden uppgår till . Bidrag och lån utgår dock inte för åtgärdsom stöds med förbältringslån enligt kungörelsen (1962:538) om förbätlringslån. Energisparbidrag utgår av den kostnad somlänsbostadsnämnden godkänner, dock högst med . för varjebostadslägenhet som berörs av åtgärden och med /ni- våningsyta i lokalsom berörs. Energisparlånet utgår med belopp som motsvarar godkänd kostnad tillden del denna inte läcks av energisparbidrag. CU 1979/80:18 3.3 Statistiska uppgifter m. m. Statligt energisparstöd 1 juli 1974-31 december1979 i befintliga bostäder 140 400 55 350 85 050 116 870 77 300 39 570 171 970 116 1.50 55 820 11 630 11 630 227 260 69 780 157 480 168 860 98 360 70 500 241 860 149 420 92 440 12 920 12 920 160 600 33 110 127 490 92 960 41 280 51 680 125 260 62 480 62 780 8 900 8 900 211660 61 960 149 700 710010 4K7 250 222 760 8 310 8 310 263 490 67 780 195 710 273 090 133 970 139 120 955 920 650 250 305 670 5 340 5 340 1979180 (juli-dec) 158710 35 500 123 210 152 500 67 98(1 84 520 490 910 302 980 187 930 2 640 2 640 9 ftg5 QM) 280 360 32 200 323 480 838 640 2 355 200 1 420 890 ' Fram t. o. m. /77 beviljades bostadslånför energibesparande åtgärder i de fall lånebeloppet översteg . Det totala beloppet för bostadslån uppgick under dessa år till drygt111 milj. kr. Fr. o. m. beviljas energisparlån utan begränsning avlånebeloppet. Från denna tidpunkt beviljas alltså inte bostadslån förenergibesparande åtgärder. CU 1979/80:18 Godkänd kostnad i medeltal vid bidrags- och långivning enligtenergispar-kungörelsen/energisparförordningen ochbostadsfinansieringsförordningen Andel % lägenheter som berörs av olika åtgärder varme-och ventilationssystem (endast för flerbostadshus) , september, oktober 1978juli, september, oktober 1** 1979/80. beslut om fördelning av ramför energisparlån och energisparbidrag under budgetåren 1978/79 och 1979/80(1. o. m. Storlek på fördelad ram (milj. Storlek på fördelad ram (milj. Fördelad ram för budaet- årct 1979/80 (t. o. m. Av den för förra budgetårettillgängliga ramen om 1 238,5 milj. kr. disponerades alltså inte 14.3 milj.kr., bl. a. beroende på bristande personella resurser hos någralänsbostadsnämnder men även på att den sista ramulvidgningen kom så sent underbudgetåret att det inte var möjligt att kunna disponera hela ramen.Fördelningsbeslutel har fattat efter samrådmed . Mot denna ram får endast avräknas beslut avseendesådana projekt som kan förväntas ge sysselsättning åt anställd arbetskraft. Av den för innevarande budgetår tillgängliga ramen om 1175 milj. kr. återstår alltså 12,5 milj. kr. (1 175-1 162,5) alt fördela.Bostadsstyrelsen har i skrivelse till regeringen anhållitatt beslulsranien utvidgas med 230 milj. kr. Under /79 har beslul om energistöd för a 11iii ä n n a samlingslokaler meddelats i 393 ärenden med totalt 5,6 milj. kr.Den för stödet fastställda ramen på 10 milj.kr. togs sålunda inte helt ianspråk. Under närmast föregående budgetår lämnades stöd med 5.2 milj. kr. För /79 fastställdes en ram för stödet tillenergibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommun al a byggnti-de r m. m . på 40 milj. kr. Ramen har senare utvidgats med 10 milj. kr. för projektsom gav sysselsättning åt anställd arbetskraft. Ytterligare 4,4 milj. kr, haröverförts från den ram som inte utnyttjats för stöd till allmännasamlingslokaler. Bidragsgivningen redovisasi följande tablå. CU 1979/80:18 1976/77 1977/78 1978/79 Vid utgången av /79fanns hos ca 220 ärenden i balans, motsvarande ettbidragsbelopp på 6 milj. kr. Till Vissa energibesparande åtgärder har /80 anvisat ett anslag om tillhopa 1 464 milj. kr. varav 965,5på tilläggsbudget 1. Vid ingången av budgetåret uppgick reservationen påanslaget till 1 250 milj. kr. Bosladsdeparteinentet har uppgetl allutbetalningar på anslaget under innevarande budgetår kan beräknas uppgå lill ca1 700 milj. kr. Den ingående reservationen skulle sålunda vid ingången /81 uppgå lill ca 1 000 milj. kr. (1 250+1 464-1 700). /81 begärs nu ett anslag om 800 milj.kr. Till förfogande förutbetalningar under budgetåret slår sålunda I 800 milj. kr. Inom bostadsdepartementethar beräknats att utbetalningarna från anslaget under nästa budgetår kommer attuppgå till ca 1 800 milj. kr. Någon nämnvärd reservation skulle sålunda intefinnas vid utgången av /81. Beslutet om energisparplanen innebar bl. a. alt programmetskulle byggas upp stegvis med en upptrappningav insatserna. Dåvarandebostadsniinislern anförde i propositionen 1977/78:76 att hon förutsåg ettsammanlagt investeringsbehov för de byggnadsåtgärder som föranleds avprogrammet om ca 1 800 milj. kr. för /79, ca 2 700 milj. /80 och ca 3 600 milj. kr. för /81. Beloppenavsåg det prisläge som antogs råda /79. De omfattade det totalainvesteringsbehovet för insatser inom såväl somindustridepartementets ansvarsområden. I propositionen 1978/79:115 anförde bostadsministern atthon ansåg den i propositionen 1977/78:76 angivna nivån (ca 2 700 milj. )lämplig för /80. I budgetpropositionen (prop. 1979/80 bil. 16 s. 138)behandlas investeringsramen för /81. Bostadsministem anfördärvid att hon beräknar investeringsramen för åtgärder i befintlig bebyggelsetill 3 700 milj. kr. för nästa budgetår. Enligt vad senare upplysts frånbostadsdepartementet avser ca 2 900 milj. kr. investeringar inombostadsdepartementets ansvarsområde och ca 800 milj. kr. investeringar inomindustridepartementets område. Någon nämnvärd uppräkning av ramarna med hänsynlill förändringar i penningvärdet har sålunda inte skett för /80och 1980/81. CU 1979/80:18 10 3.4 Vissa utredningar om energisparande m. m. tillkallade dåvarandechefen för med stöd av regeringens bemyndigande endelegation för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse(energihushållningsdelegalionen). Delegationen har fåttparlamentarisk förankring och delvis ändrade direktiv. Bostadsministem hardärvid bl. a. anfört följande. har fattat vissabeslul med anledning av regeringens proposition om riktlinjer förenergipolitiken (prop. 1978/79:115 bil. CU 1978/79:37, rskr 1978/79:394).Riksdagsbeslutet innebär att regeringen genom ett riksdagsbemyndigande gesökade befogenheter alt besluta i frågor som gäller genomförandet avenergisparverksaniheten. Syftet är att öka möjligheterna all snabbi anpassa deekonomiska styrmedlen efter de erfarenheter om stödels effekter som niiinsuccessivt erhåller. Del är väsentligt att de stora satsningar som samhälletgör kan genomföras under bredast möjliga politiska enighet. Vid min anmälanlill propositionen framhöll jag all det därför finns skäl att omformadelegationen så all den får parlamentarisk förankring. Det är enligt min uppfattning viktigt att delegationenfortlöpande informeras och bereds möjlighet all diskutera de åtgärder somregeringen vidtar med stöd av det erhållna bemyndigandet. Vidare börenergihushållningsdelegalionen delta i energisparverksaniheten genom alt lämnasynpunkter på sparprogranimets inriktning, finansiering, övergripande styrningoch utveckling. Delegationen bör därför fortfara att vara ett forum föröverläggningar i frågor som gäller bl. a. samordning och inriktning avutvärderingsarbetet samt hur det ekonomiska slödel och andra styrmedel skallutnyttjas för att påverka inriktningen av det fortsatta energisparandel.Direktiven bör emellertid delvis ändras. Mot bakgrund av vad jag nu har anfört bör delegationen ifortsättningen ha följande uppgifter: att följa utvecklingen inom de områden som är av betydelseför energihushållning i befintlig bebyggelse och att sammanställa och vid behovinitiera utredningar av betydelse för energisparprogranimels övergripandestyrning och utveckling. all följa genomförandet av energisparplanen - i närakontakt ined de berörda myndigheternas löpande uppföljning av sina insatserinom energisparplanens ram - och vid behov initiera åtgärder som gör detmöjligt att jämföra resultaten av genoinfördti åtgärder med den förväntadeeffekten, all i god lid före den omprövning av energisparplanen somskall ske inför /82 sammanställa sådant underlag beträffande bl.a. ny kunskap och i övrigt ändrade förutsättningar som kan vara av betydelseför statsmakternas ställningstagande angående energisparplanens inriktning påolika tekniska åtgärder samt beträffande genomförandeprograni och styrmedelsamt alt uppmärksamma hälsorisker som kan uppslå i samband medenergisparålgärder i det befintliga byggnadsbeståndet. Delegationen ärdärutöver oförhindrad att i samband med det fortlöpande utvärderingsarbetet tade CU 1979/80:18 U initiativ som den anser vara påkallade. Del är viktigt att nära samarbete sker mellan delegationenoch berörda myndigheter, koniniittéer och organisationer. Delegationen bör i sitt arbete samräda medOljeersätlningsdelegationen (I 1979:01). Delegationens arbete beräknas pågå . Med stöd av regeringensbemyndigande tillkallade chefen för den 30 augusti 1979en utredning om individuell mätning och debitering av kostnader för uppvärmningoch lappvarinvatlenberedning (värmemätningsutredningen). Efter all bl. a. haredogjort för gällande regler och tidigare utredningar om individuell mätningoch debitering av värme-och varmvattenförbrukning anför bostadsministemföljande i direktiven lill utredningen. För all främja energihushållning ibebyggelsen är del enligt min mening angelägel alt den enskilde, i fråga omenergi till uppvärmning och varmvaltenberedning. ges ansvar och möjlighet attdirekt påverka kostnaderna. En särskild utredare bör tillkallas med uppdragatt utreda och lämna förslag beträffande mätning och debitering, individuellteller i mindre kollektiv, av energi för uppvärmning ochtappvarmvattenberedning. Utredaren skall därvid behandla mätning för olikabrukare i distributionsledet, såväl för bostäder som för lokaler inom förvaltning,serviceverksamhet, småindustri etc. I utredningen bör. förutomenergihushållningseffekter, tekniska, ekonomiska, administrativa och socialaförutsättningar samt beredskapseffekler av mätning och debitering redovisas.Därvid bör lämpligen åtskillnad göras mellan befintliga och nya byggnader.Utredaren skall vidare redovisa vilka föreskrifter som kan behövas vidgenomförande av ett system för mätning och debitering. Olika typer av mätanordningar och principer för mätninganvänds. Utredaren bör ge en översikt över befintlig teknik förindividuell mätning av värme och/eller varmvatten. Därvid bör särskild viktläggas vid följande frågor: o Mätarens noggrannhet, delsmöjligheter till lypprovning, typgodkännande och tillverkningskontroll, delsförändring av mätnoggrannhet under drift o värdering av mätningensrepresentativitet, dvs. i vilken utsträckning storheter mäts som återspeglarenergiförbrukningen för värme och varmvatten o värdering av vilka reellamöjligheter brukaren har att påverka förbrukningen och i vilken utsträckningmätningen styrs av ev. ofullkomligheler i byggnadens och installationssystemetskonstruktion och drift o förutsättningar för den enskildeall följa förbrukningen samt krav från fastighetsförvaltning, mätförelag o.dyl. på tillgänglighet, service, mätvärdesöverföring, avläsning m. m. CU1979/80:18 12 1 utredningen bör även länkbaraformer av ny teknik för mätning, mälvärdesöverföring, debitering in. Utredaren bör därvid samråda med nämnden förenergiproduktionsforskning. styrelsen för teknisk utveckling och statens rådför byggnadsforskning, vilka i varierande utsträckning har till uppgift allstudera dessa frågor inom energiforskningsprogrammets ram. Om reiilistiska möjlighetertill ny teknik framkommer bör utredaren även belysa frågan om förberedelserhärför kan görtis redtin i dagens byggnader. Teoretiskt beräknade och verkliga besparingar p. g. ;i.mätning och debitering har behandhits i bl. a. de lidigare näninda utredningarna.Utredarens uppgift är att sammanställa dessa samt att därutöver redovisa senarestudier, t. ex. sådana som har finansierats genom del statligaenergiforskningsprograrnniet. Av särskilt intresse för sainmanställningeii ;iren redovisning av spridning i mätresulttit, besparingarnas varaktighet i tiden,debiteringsgrunder, betydelsen av information samt betingelser i övrigt av viktför bedömning av resultaten. Utredaren bör i detta saninianhting särskiljabesparingar i form av energi- resp. vattenförbrukning. Sannolika energibesparingar bör värderas. Denna värderingär bl. ;i. beroende av form för energiförsörjning (el, olja, fjärrvärme) ocheiiergioni-vandlingsanläggning samt av om befintliga eller nya byggnaderbehandlas. Utredaren bör dessutom belysa de skillntider frånvärderingssynpuiikl som uppstår om besparingen ses ur ett samhällsekonomisktperspektiv eller om besparingen värderas av ett energidislribulionsföretag, aven fastighetsförvaltning eller av enskilda hushåll. 1 detta senare fall börsambandet med olika debiteringsprinciper observeras. Vinsterna av en energibesparing fördelas på olika sättberoende på vilka debiteringsprinciper för värme och vatten som tillämpas i delenskilda fallet. De hinder för energibesparing som olika klausuler fördebitering av kostnaderna för värme och varmvatten kan medföra utreds, somnämnts, av hyresrättsutredningen (Ju 1975:06). Utredaren bördärför i dessa frågor samråda med nämnda utredning. 1 samband med att olika debiteringsprinciper undersöks,bör utredaren inventera administrativa syslem för avläsning och debitering avkostnader för värme och varmvatten. Årskostnader för olika tillgängligamät- och debiteringssystem skall därvid också redovisas. 1 olika sammanhang har uttalals farhågor för attindividuell mätning av värme och varmvatten skulle kunna medföra negativasociala effekter. Utredaren bör belysa de sociala effekter som kan länkasuppslå vid ett införande av individuell mätning och debitering. Han bör vidareredovisa förslag till olika åtgärder som kan komma att krävas för att begränsadessa effekter. Utredaren bör också belysa hur individuell mätning av värme ochvarmvatten skall kunna infogas i de system som finns för individuellabostadssubventioner. Samråd bör därvid ske med kommittén (Bo 1979:01) föröversyn av bostadsbidragen lill barnfamiljer m. fi. Utredaren bör också belysa sambandet mellan mätning,individuellt eller i mindre kollektiv, och debitering och förutsättningarna förtitt i en bristsituation påverka energisparinsatserna samt möjligheterna avatt använda inätsystemet vid en energiransonering. 1 frågor som rörberedskapsaspekter på mätning och debitering skall utredningsmannen samråda medöverstyrelsen för ekonomiskt försvar. Efiersom individuell mätning av värme och varmvallenförekommit sedan lång lid i andra europeiska länder, och i ökad utsträckningrekommenderas CU 1979/80:18 13 sedan oljekrisen , bör utredaren även redovisautländska erfarenheter inom området.