bet · G301UU20 · 1979-12-31 00:00:00 — I-Iänderna har emellertid ett medansvar för vilket slag av teknikoch för vilka produktionsmetoder de erbjuder u-ländema. Somframgår av propositionen hölls en i omvetenskap och teknik för utveckling (UNCSTED). Ett huvudsyfte med konferensenvar att föreslå åtgärder för att höja egen kapacitet och kompetensi fråga om vetenskap och teknik. a. svenskt initiativ antog konferensenett förslag om en fond som skall kunna utnyttjas för insatser som kan stärkau-ländernas förmåga att hantera avancerad teknik. UNCSTEDbehandlade inte speciellt datafrågor men de slutsatser som nåddes avser ocksåöverföring av datateknologi. Inom FN-systemet finns emellertid en organisation , IBI som särskilt ägnar sig åtdatafrågor. har deltagit som observatör i vissa av organisationensmöten och därvid utnyttjat tillfället att framföra synpunkter på datateknikensrisker. Regeringen har dock inte funnit anledning att gå in som medlem i IBI. mening ligger det för såväl i- som en fara i att alltförsnabbt och i alltför hög grad utnyttja datatekniken. kan det intevara en i-landsuppgift att avråda från användning av datorer. Detär däremot angeläget att i sitt samarbete med bidrar till attutveckla egna möjligheter att självständigt bedöma datateknikensmöjligheter och risker. Detförefaller utskottet som om direkta kontakter med i många fall ärbättre ägnade för utbyte av synpunkter på datafrågor än förhandlingar i specialiseradeinternationella organisationer, särskilt som datatekniken inte kan sägas varaen fristående företeelse utan finner användning i många skilda verksamheter.Regeringen bör därför ta till vara de tillfällen som den fortlöpande dialogenmed mottagarländerna erbjuder för att med dem diskutera val av datateknik ochdärvid redovisa egna erfarenheter på området. Med det ovan anförda fårmotion 145 anses besvarad. Propositionen(s. 2425, 3233) Situafionen i tredje världen och utvecklingen inord/syd-relationerna understryker vikten av en aktiv och samordnad svensku-landspolitik. Flera har vuxit fram som viktigaavnämare för svenska industrivaror. Goda och etablerade kontakter med en bredkrets UU 1979/80: 20 12 avu-länder är av vikt för vår försörjning med råvaror. Biståndet till vissaprogramländer ar under avveckling och ansträngningar kommer i stället att görasför att med dessa länder utveckla ett samarbete som är byggt på ömsesidigaintressen. Dennyligen inrättade samrådsgruppen för u-landspolitiska frågor har visat sig varaett värdefullt forum för informationsutbyte mellan företrädare för olikasakområden inom regeringens kansli. Flertalet av de frågor som har diskuteratshar berört flera olika departement. Detta gäller t. ex. massivaresursöverföringar, strukturomvandling, miljö och utveckling och Sverigesinställning till förslaget om en global förhandlingsrunda som bl. a. innefattarenergifrågorna. Iproposition 1978/79: 100 (bil. 6) redovisades en rad bilaterala åtgärder ochnäringspolitiska beslut med u-Iandsaspekter. Där liksom i proposition 1978/79:113 om riktlinjer för u-landsinformation och biståndets organisation m. m.redogjordes också för de organ som står till regeringens förfogande fördet helt eller delvis biständsfinan-sierade samarbetet med . Dessaorgan är förutom SIDA styrelsen för u-Iandsforskning (SAREC), importkontoretför u-landsprodukter (IMPOD), utbildningsberedningen och fonden förindustriellt samarbete med (). Medhjälp av dessa organ är det nu möjligt att låta biståndet bidra till enmångsidig utveckling av relationer med enskilda . Olikainstitutionella ramar kan tänkas för samarbete med u-ländcrna. I vissutsträckning har institutionella arrangemang redan växt fram för att främja ettsamarbete av ömsesidigt intresse mellan och vissa . Exempel påsådana är de s. k. blandade kommissioner och gemensamma arbetsgrupper, som harinrättats med ett tiotal inom och utom programlandskretsen för attfrämja samarbete på i huvudsak kommersiella villkor. Vissa av programländernahar önskat en mer permanent institutionell ram för att främja utveckling avförbindelserna utöver det rena biståndet. Liknande önskemål har framkommitfrån andra . För att bl. a. undersöka möjligheterna att bättretillgodose sådana önskemål har inom inletts en översyn avvissa frågor rörande samarbetsavtal med . Inomhandelsdepartementet pågår f. n. också en utredning om förutsättningarna förinförande av ett system för s. k. blandade krediter. Inom ramen för utredningenprövas också möjligheten att införa ett system för exportkreditgarantier tillfrämst fattiga programländer för svenskt bistånd som befinner sig i särskildasvårigheter. Med blandade krediter avses krediter som subvendoneras av statenutöver stöd till s. k. konsensusnivå. Ett skäl för tillsättandet av denna utredninghar varit ökande svårigheter att konkurrera på u-landsmarknaderna. Ett annatskäl har varit att många har framfört önskemål om krediter på mjukavillkor, ibland som ett komplement till biståndet eller för att bistånd intefinns tillgänghgt. UU 1979/80: 20 13 Bland de svenska programländerna har , Tunisienoch direkt efterfrågat blandade krediter. Om ett sådant system ledertill att ökade resurser överförs till utöver biståndet skulle detkunna bli av värde från u-landssynpunkt. Om det dessutom leder till att svenskaföretag kan bygga upp kontakter på nya marknader som leder till sysselsättningockså i den svenska industrin kan systemet vara till nytta både för ochu-Iänderna. Avsiktenär att proposition om s. k. blandade krediter skall föreläggas underår 1980. Utskottetbehandlar i detta sammanhang dels motion 1979/80: 1625 av m. (vpk), yrkande 1, nämligen 1. attriksdagen hos regeringen hemställer om att en parlamentarisk utredning tillsätts för att genomföra en samlad översyn av svensk u-landspolitik och de förändringar inom olika samhällssektorer som förutsätts för att tillmötesgå krav på en ny ekonomisk världsordning, dels motion 1979/80: 1133 av m.fl. (s), yrkande 19, nämligen att beslutar 19.att hos regeringen anhålla om utredning och förslag om hur en bättre samordningskall uppnås av de inom ramen för u-landspolitiken verksamma organen, dels motion 1979/80: 1625 av m. (vpk), delyrkandena 2 a)c), nämligen 2. attriksdagen uttalar och hos regeringen hemställer om förslag så att handelspolitik gentemot anpassas till bistånds politikens mål, vilket på kort sikt innebär a) att regeringen prövarmöjligheterna att ingå ramavtal om ekonomiskt, tekniskt och industrielltsamarbete med , , , och andra länder som strävarefter social och ekonomisk rättvisa och oberoende i förhållande till dekapitalistiska metropolerna, b)att exportkreditgarantierna iförsta hand reserveras för denna län-dergrupp, c) att intresset för långsiktigaråvaruavtal bland råvaruproducenter i denna ländergrupp undersöks. Ett yrkande om en parlamentarisk utredning omSveriges u-landspo-litik, likalydande med det i vpk-motion 1625, behandladesoch avstyrk- UU 1979/80: 20 14 tesav utskottet senast i betänkande UU 1978/79: 27. Utskottet erinrade då bl. a.om principiella stöd för kraven bakom begreppet "en ny ekonomiskvärldsordning" samt påpekade att en svensk u-landspolitik måste få växafram successivt efter hand som u-landskraven konkretiseras och resulterar iöverenskommelser. Utskottetser inte skäl att nu göra en annan bedömning och avstyrker därför yrkandet omen parlamentarisk utredning i vpk-morion 1625. I motion 1133, yrkande 19, föreslås att riksdagenhos regeringen anhåller om utredning och förslag om hur en bättre samordningskall uppnås av de inom ramen för u-landspolitiken verksamma organen. Motionärernaframhåller att av instrument utöver SIDA för samarbete med u-ländernablivit allt rikhaltigare. De nämner styrelsen för u-landsforskning (SAREC),importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD), utbildningsberedningen, fonden förindustriellt samarbete med (), exportkreditnämnden (EKN) ochdet i propositionen aviserade systemet med blandade krediter. Motionärernaanser att regeringen bör utreda hur en bättre samordning av u-landspolitikenskall åstadkommas och säger i sammanhanget att en klar gränsdragning måstegöras mellan det u-landssamarbete som bestäms av våra solidaritetsmålsättningarå ena sidan och annat ekonomiskt utbyte å den andra. förra behandlade proposition 1978/79: 113 om riktlinjer föru-landsinformation och biståndets organisation förelåg en motion 1978/79: 2282i vilken behovet av en översyn av arbetsfördelningen och samordningen mellande i u-landssamarbetet medverkande statliga organen aktualiserades. Iproposition 113 ansåg föredraganden att det på det hela taget rådde en lämpligrollfördelning mellan de i utvecklingssamarbetet medverkande departementen ochmyndigheterna. framhölls att arbetsfördelningen och samordningenmellan berörda organ borde göras till föremål för fortlöpande diskussion ochöversyn. Utskottetutgick i sitt betänkande över den nämnda propositionen (UU 1978/79: 30) frånatt behovet av samordning mellan olika organ fortlöpande skulle bliuppmärksammat och att regeringen skulle ta de initiativ som kunde erfordras föratt komma till rätta med eventuellt rådande eller uppkommande brister.Yrkandet i motion 1978/79: 2282 ansågs därmed besvarat. mening kvarstår behovet av att fortsatt uppmärksamhet ägnassamordningen av u-landspolitik, såsom den utformas i olika organ. Deinternationella förhandlingarna mellan och i-Iänder kan synas gålångsamt och de konkreta resultaten av dem är blygsamma. Dettautesluter emellertid inte att det vid sidan av förhandlingsmaskineriet pågår enständig förändring av relationerna mellan i-länder och u-Iänder. Ett antalu-länder har fått en allt starkare UU 1979/80: 20 15 positioni det internationella ekonomiska samarbetet. Följderna av dessa förändringar ärredan påtagliga. De har ibland medfört påfrestningar för och andra i-Iändermen inneburit en betydelsefull stimulans av världsekonomin. Somockså påpekas i motion 1133 kommer den internationella situationen av allt attdöma att kräva nya initiativ av i-länder och . Detta är ämnet för denomfattande analys som den s. k. Brandtkom-missionen lagt fram. Utskottethar inte anledning anta att samordningen mellan de u-landspolitiska organregeringen nu förfogar över skulle fungera otillfredsställande och konstaterari sammanhanget att den interdeparte-mentala samrådsgruppen för u-landsfrågorhär har en viktig uppgift att fylla. Denpågående omdaningen av relationerna mellan i-Iänder och kanemellerfid inte undgå att få konsekvenser även för organisationen av Sverigesförbindelser med på olika plan. Utskottetvill därför för regeringens fortsatta överväganden erinra om sina synpunkter iUU 1978/79: 30. Med det ovan anförda fåryrkande 19 i motion 1133 anses besvarat. I vpk-motion 1625, delyrkandena 2 a), b) och c),föreslås att handelspolitik gentemot anpassas tillbiståndspolidkens mål. Detta innebär enligt motionärerna att regeringen prövarmöjligheterna (a) att ingå ramavtal med , , , ochandra länder som strävar efter social och ekonomisk rättvisa och oberoende iförhållande till de kapitalisfiska länderna, (b) att exportkreditgarantierna iförsta hand reserveras för denna ländergrupp samt (c) alt intresset förlångsikriga råvaruavtal med länder i denna grupp undersöks. Utskottetbehandlade och avstyrkte identiska yrkanden under förra (UU 1978/79:27). Samarbetsavtalhar ingåtts med ett begränsat antal länder. Erfarenheterna har oftavisat sig vara goda. Behovet av samarbetsavtal måste emellertid noga prövas ivarje enskilt fall utifrån praktiska beve-kelsegrunder. Det förefaller motdenna bakgmnd inte ändamålsenligt att i förväg avgränsa en viss länderkrets fördessa samarbetsavtal. Somframgår av propositionen pågår inom en översyn av vissafrågor rörande samarbetsavtal. Översynen, som beräknas förehgga mot slutet avåret, kommer bl. a. att pröva argumenten för och emot dylika samarbetsavtal. Ifrågan om långsiktiga råvaruavtal framhöll utskottet i ovannämnda betänkandeatt en multilateral reglering av råvarumarknaderna principiellt är att föredraframför bilaterala avtal. Detta utesluter inte att bilaterala råvaruavtal, exempelvis på energiförsörjningsområdet, ibland UU 1979/80: 20 16 Inte heller i det fallet finns det enligt utskottets meningnågon anledning att i förväg avgränsa någon särskild länder-krets. Vadgäller förslaget att begränsa exportkreditgarantierna till den angivnaländergruppen hänvisade utskottet till den redan existerandeuppdelningen mellan s. k. normalgarantier och u-garantier och fann inteanledning att förorda någon ytterligare begränsning. Utskottet finner inte skälatt nu inta annan ståndpunkt. Medhänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet delyrkandena 2 a), b) ochc) i vpk-motion 1625. 1.5Energi, miljö och utveckling Propositionen (s. 3336) fortgående industrialisering och snabbabefolkningsökning kommer att innebära kraftigt ökad konsumtion av energi idenna del av världen. Mot denna bakgrund och med hänsyn till det förväntadeläget på när det gäller tillgång och priser på olja är det angelägetatt i-länderna begränsar sitt beroende av importerad olja genom förbättradhushållning och genom utveckling och utnyttjande av andra energikällor. Stigandevolym och ökade priser för energiimporten tar i anspråk en växande andel avu-Iändernas exportinkomster och medför allvarliga belastningar på deoljeimporterande betalningsbalanser. Detta kan i sin tur negativtåterverka på långsiktiga utvecklingsplaner. Även andra former avenergiförsörjning i u-Iänderna vållar problem för deras utveckling. S. k. ickekommersiella energislag som ved, jordbruksavfall och torkad spillning kan, omde överutnyttjas, leda till allvarliga negativa effekter för miljö ochjordbruk. Medvetandetom att det behövs ett ökat internationellt samarbete ienergiförsörjningsfrågorna har stärkts. Ett tecken härpå är beslutet i FN attsammankalla en konferens om nya och förnybara energikällor . I Sverigehar en kommitté tillsatts i syfte att förbereda konferensen. Konferensenkommer att särskilt inriktas på frågan om energibehov ochmöjligheten till samarbete mellan i- och .,Särskild uppmärksamhet börägnas de fattigare situation. InomOECD har diskussioner förts om insatser för att hjälpa att ta ibruk nya och förnybara energikällor. har inlett ett särskiltprogram för bistånd till oljeutvinning. har framlagt ettförslag om samarbete med på energiområdet. InomFN-systemet undersöker bl. a. möjligheterna atti ökad utsträckning använda för att finansieraprospekteringsverksamhet. UU 1979/80: 20 17 industriutveckling(UNIDO) kommer att i ökad omfattning förse med tekniskt bistånd vadgäller energiplanering och energisnåla industriprocesser. Även FN:s livsmedels-och jordbruksorganisation (FAO) spelar en pådrivande roll på områden somskogsåterväxt och markvård. Inomramen för de internationella biståndsprogrammens verksamhet och iinternationella förhandlingar om utvecklingssamarbete kommer att uppmärksammafrågor kring ett intensifierat energisamarbete med betoning på deicke-oljeproducerande situation. Detbilaterala biståndet på energiområdet har i flertalet fall gällt projektbiståndi form av stöd till exempelvis kraftverksbyggen. Intresse börjar emellertidnumera finnas för att utveckla nya former av energibistånd, t. ex.energiplanering och utnyttjande av nya energikällor. SIDAhar låtit göra en utredning om energiproblem. Denna omfattar bl. a.en genomgång av den svenska resursbasen på området. Föredraganden anser detangeläget att SIDA redovisar vilka möjligheter har att lämna biståndpå energiområdet. Undersenare år har medvetenheten ökat snabbt om samspelet mellan miljö ochutveckling. Ännu återstår emellertid att utveckla produktionsmetoder somfungerar i balans med känsliga ekologiska förhållanden. Miljökraven måste görasig gällande i planeringen av nya investeringar. Vidare är det viktigt attjordbruket diversifieras, genom exempelvis växelbruk, och kompletteras medförbättrad boskapsskötsel och skogsvård. Energisnåla metoder erfordras liksomgödslingsmetoder som inte förgiftar jorden. Atervinningslösningar och enresursbevarande teknologi är lika aktuella för som för i-länderna. Iinternationella organ har alltmer uppmärksammats behovet av att beaktasamspelet mellan bl. a. utveckling och miljökrav. På svenskt initiativ hölls iaugusti 1979 ett FN-symposium i om dessa samband. FN:s miljöprogram(), som akfivt stöder, verkar för att detta integrerade synsättskall tillämpas i det internationella utvecklingssamarbetet. Organisationenssträvan är att få till stånd ett miljöprogram som omfattar hela FN-systemet.Sverige kommer även att aktivt arbeta för att resurs- och miljöfrågorna får enframträdande plats i strategin för det tredje utvecklingsårtiondet.Stockholmssymposiet får framför allt ses som en åtgärd till stöd föransträngningarna att vinna beaktande av miljö- och resursaspekterna i den nyautvecklingsstrategin. FN:svattenårdonde inleds detta år. Mer samlade internationella insatser på områdetär önskvärda. har lämnat ett omfattande bistånd tillinsatser för vattenprogram. Den senaste tioårsperioden beräknas cirka en halvmiljard kronor av svenska biståirdsmedel ha använts till vattenvårdsprojekt.Förslag finns på ett svenskt handlingsprogram i anslutning till FN:svattenårdonde. SIDA avser att budgetåret 2 1979/80. UU 1979/80: 20 18 1980/81ge stöd dll () för att stärka vissa u-ländersplaneringskapacitet inom FN:s vattenårtionde. Ett SIDA-finansieratFN-seminarium om sociala och ekonomiska effekter i samband medvattenförsörjningen på landsbygden hålls i . Sverigehar även gjort stora satsningar på markvårdsprogram, t. ex. skogsplantering iMogambique, och . Mer omfattande åtgärder är under beredning ifråga om mark- och skogsvård. Sverigebör i utvecklingssamarbetet med fortsätta att ägna uppmärksamhet åtmiljöaspekterna i de utvecklingsprojekt som stöds av . Av värde isammanhanget är att SIDA i samarbete med det internationella institutet förmiljö och utveckling () i tar fram ett underlag för att möjliggöraanalyser av miljökonsekvenser vid planering av alla svenska biståndsinsatser. Utskottetbehandlar i detta sammanhang delsmotion 1979/80: 356 av m. fl. (c), vari föreslås att hemställeratt regeringen i FN verkar för genomförandet av ett naturresursår undertidigare delen av , delsmotion 1979/80: 357 av (), vari hemställs att riksdagenhos regeringen hemställer om åtgärder för att förmå FNatt upprätta en internationell forskningscentral med uppgift som dels modon 1979/80: 809 av m.fl. (c), yrkande 2, nämligen att beslutar anhålla att regeringenrekommenderar FN-delegation 2.att arbeta för att ett nytt energiorgan för de förnybara energikällornainrättas vid FN, dels motion 1979/80: 1621 av m. (c), yrkandena 1 och 7, nämligen 1.att liksdagen uttalar att inom FN och internationella sam-oibetsorganisationer på energi- och forskningsområdet bör verka för ettinternationellt forskningsprogram för förnybara och miljövänliga energikällormed särskild hänsyn till behov, 7.att anhåller att regeringen tar initiativ till inrättandet av ettinternationellt ekologiskt forskningsinsdtut. I modon 809, yrkande 2, föreslås att skallarbeta för att ett nytt energiorgan för de förnybara energikällorna inrättasvid FN. I motion 1621, yrkande 1,föreslås att inom FN och inter- UU 1979/80: 20 19 nationellasamarbetsorganisationer bör verka för ett internationellt forskningsprogram förförnybara och miljövänliga energikällor med särskild hänsyn till u-ländernasbehov. Somframgår av propositionen kommer världens resurshushållning av allt att döma ståi centrum för det internationella förhandlingsarbetet . I dennya förhandlingsomgång mellan och i-Iänder varom beslut fattades vidgeneralförsamlingens senaste möte är avsikten att ge energifrågorna en centralplats. verkar också för att resursfrågorna skall ägnas särskilduppmärksamhet i utvecklingsstrategin för 1980-talet. Även Brandtkommtssionensnyss framlagda rapport tar upp dessa frågor och föreslår bl. a. att ettFN-centrum för energiforskning upprättas. Detär av avgörande vikt för u-Iänderna att nya och förnybara energikällor snabbtutvecklas. De fattiga länderna har drabbats särskilt hårt avoljeprishöjningarna. Deras fattigdom har i sig ofta tvingat fram en rovdrift påbrännved ur de knappa skogstillgångarna. Detär mot denna bakgrund verkat för sammankallandet av en särskildFN-konferens om nya och förnybara energikällor. Beslut om en sådan konferenshar nu fattats. Den kommer att äga rum i . Enligtplanerna skall konferensen behandla följande energikällor: sol, geotermi, vind,tidvatten, vågor, termiska gradienter, biomassa, brännved, träkol, torv,dragdjur, oljeskiffer, tjärsand och vattenkraft. Som första land har Sverigetillsatt en förberedande kommitté under energiministerns ordförandeskap meduppgift att formulera svenska synpunkter och förslag inför konferensen. Utskottetvälkomnar den inriktning av det internationella energisamarbetet mot nya ochförnybara energikällor som är ett uttryck för. Det ärutskottets förhoppning att regeringen, genom den förberedande kommittén, verkarför att konferensen leder till konkreta och redan på kort sikt användbararesultat. Utskottet delar motionärernas uppfattning att stor vikt måste läggasvid forskning kring förnybara resurser i det internationella energisamarbetet.Behovet av ett särskilt internationellt forskningsprogram bör emellertid fåavgöras i ljuset av den förestående konferensens resultat. Yrkande 1 i motion 1621får därmed anses besvarat. Utskottet vill av samma skäl inte på detta stadiumuttala sig till förmån för nya FN-organ på området, särskilt som energifrågorredan behandlas i flera existerande FN-organ. Yrkande 2 i modon 809avstyrks därför. I motion 356 hemställs att regeringen i FN skallverka för genomförandet av ett naturresursår. Detinternationella samfimdet har ägnat en allt intensivareuppmärksamhet åt miljöfrågorna. i blevi många avseenden ett genombrott. UU 1979/80: 20 20 haren rad större och mindre konferenser inom FN-systemet ägnats åt olika aspekterav det vidsträckta ämnesområde som innefattas i begreppen miljövård ochnaturresurser. Som ett av resultaten av har inom FN ettsärskilt miljöorgan, , upprättats med uppgift att samordna och driva på detinternationella miljövårdsarbetet. En internationell strategi för hushållningmed naturresurser har lagts fram av i samarbete medInternationella naturvårdsunionen (lUCN) och Världsnaturfonden (WWF). Sverigehar spelat en aktiv roll i dessa strävanden, eftersom det är vår övertygelseatt miljö- och resursfrågornas betydelse kommer att öka i allt snabbare takt. Vidgeneralförsamlingens extra möte skall som framgår av propositionenenligt planerna dels en ny förhandlingsrunda mellan och i-länderinledas, dels en internationell utvecklingsstrategi för 1980-talet antas. Ibåda dessa sammanhang kommer resursfrågorna att ha en central plats. Densvenska regeringen har föreslagit att "hushållning med tillgängligaresurser under hänsynstagande till krav på ekologisk balans" skall bliett av tre huvudteman för utvecklingsstrategin. Avbetydelse i sammanhanget är också den i föregående avsnitt nämndaNairobikonferensen om förnybara energikällor. mening föreligger således förutsättningar för att naturresursfrågornakommer att bli väl uppmärksammade . Därtill kommer att FN underen period har utropat ett icke ringa antal år och dekader till främjande avolika utvecklingsändamål. Utskottet vill inte betvivla att syftena med dessaår och årtionden är angelägna och att vart och ett av dem i och för sig haftsitt värde. En förutsättning för att de skall ge resultat är emellertid att deinte blir så ofta återkommande att de förlorar genomslagskraft. Mot bakgrund av det ovananförda får utskottet avstyrka motion 356. I motion 357 hemställs om åtgärder för att förmå FNatt upprätta en internationell forskningscentral med uppgift som angivits imotionen. Imotionen beskrivs samspelet mellan vegetationsbältena och nederbörden. Ettingrepp i denna beroendekedja kan få den hygriska cykeln att rasa samman medförändringar mot torrare förhållanden som följd.