bet · G301JuU3 · 1979-12-31 00:00:00 — Denu beslutade åtgärderna fyller enligt styrelsens mening väl kraven på en vidgadparlamenta-isk insyn i avdelningens verksamhet och på ett ökat ansvar hos deparlamentariska ledamöterna. tillkallades sakkunniga med uppdrag attutreda frågan om polisens uppgifter, utbildning och organisation m.m. Fråndenna översyn har undantagits den särskilda verksamhet som rikspolisstyrelsenbed river genom säkerhetsavdelningen. De sakkunniga har avgivit betänkandena(SOU 1979:6) Polisen och (SOU 1979:75) Polisen i totalförsvaret.Utredningsarbetet är därmed avslutat. Frågor av betydelse för den polisiärasäkerhetstjänsten har utretts av spionbroltsutredningen, som lagt framresultatet av sina överväganden i betänkandet (Ds Ju 1979:6) Översyn avspioneribrottet m. m. Efter remissbehandling övervägs betänkandet f n.ijustitiedepartementet. Sådana frågor övervägs också av kommittén (Ju 1978:06)med uppdrag att se över ivångsmedelsregleringen vid förundersökning i brottmålm. Denna översyn gäller bl. a. sådana tvångsmedel som husrannsakan ochtelefonavlyssning. Härskall också nämnas att regeringen bemyndigat chefen förjustitiedepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utredafrågorom skyddet för företagshemligheter m. m. Enligt direktiven (Dir.1979:118) skall utredaren bl. a. beakta det skydd för allmänna svenskaintressen som särskilda straffbestämmelser om företagsspioneri kan ge. Enligtbemyndigande av regeringen har chefen förförsvarsdepartementet tillkallat en kommitté (Fö 1979:01) rörande den militäraunderrättelsetjänsten m. m. Enligt direktiven (Dir. 1979:64) skall kommitténbl. a. undersöka gränsdragningen mellan den militära underrättelsetjänstensverksamhetsområde och den polisiära säkerhetstjänstens verksamhetsområde. I anslutning till behandlingen av förevarandeärende har utskoitet vid ett studiebesök hos säkerhetsavdelningen vidrikspolisstyrelsen informerat sig om den särskilda polisverksamheten. JuU 1979/80:3 11 1 delta betänkande behandlar utskottet tre motionerrörande den polisiära säkerhetstjänstens organisation och verksamhet. Imotionen 221 förespråkas en parlamentarisk utredning med uppgift alt granskasäkerhetspolisens verksamhei och att föreslå åtgärder i syfte att tryggamedborgarnas rättssäkerhet. Motionen grundas på uppgifter om attsäkerhetspolisen bedriver åsiktsregistrering och telefonavlyssning i strid medgrundläggande medborgerliga rättigheter. Imotionen 1753 begärs en översyn med uppgift atl förbättra den parlamentariskakontrollen över säkerhetspolisen. Moiionen grundas på kritik som framkommitfrån olika håll och som gällt bl. a. lagstridigt utlämnande av uppgifter fråntelefonavlyssning, otillåten registrering av politiska åsikter och bristandesamhällspolitisk kunskap. Imotionen 2467 begärs - såvitt nu är i fråga - ett riksdagsuttalande alt den delav säkerhetspolisens organisation som innebär registrering och rapportering avpolitisk verksamhet bör upplösas och anslagen reduceras i enlighet härmed. Denpolisiära säkerhetstjänstens uppgift är att hindra och uppdaga brott mot riketsinre och yttre säkerhet. Säkerhetstjänsten kan delas in i förebyggandeverksamhet - säkerheisskyddstjänst - och utredande verksamhet -säkerhetsunderrättelsetjänst. Till säkerhetsskyddstjänsten hör bl. a. del s. k.infiltrationsskyddet. Detta avser bl. a. att genom personalkontroll säkerställaalt endast personer som är pålitliga från säkerhetssynpunkt får sådananställning som är av betydelse för rikets säkerhet och som därför harplacerats i s. k. skyddsklass enligt personalkontrollkungörelsen (1969:446).Till säkerhetsunderrättelsetjänsten räknas bl. a. inhämtande, insamlande ochbearbetande av underrältelsematerial som behövs föralt angrepp mot landelssäkerhet skall kunna bedömas och bekämpas. Denpolisiära säkerhetstjänsten leds av . Rikspolischefen är chefför och styrelsens ordförande. 1 styrelsen ingår vidareöverdirektören samt sex av regeringen utsedda lekmannarepresenlanter. Dessa ärf n. ledamöter eller f d. ledamöter av och företräder de fyra störstapolitiska partierna. Inom finns en säkerhetsavdelning somutgör säkerhetspolisens centrala ledning. Vidsäkerhetsavdelningen förs ett för den särskilda polisverksamheten erforderligtregister. Det är ett spaningsregister jämförligt med andra sådana register fört. ex. brottsutredning och narkoiikaspaning. För registret gäller liksom förandra polisregister bestämmelserna i lagen (1965:94) om polisregister,varjämte kompletterande stadganden ges i personalkontrollkungörelsen. Somframgår av redovisningen i det föregående har regeringen därutöver åren 1972och 1973 utfärdat närmare föreskrifter-delvis hemliga-om bl. a. principerna förregistreringen. Fråga om utlämnande avuppgift ur polisregister för personalkontroll JuU 1979/80:3 12 Styrelsen skall vid sådan prövning - utom vid fall somhär saknar betydelse - bestå av rikspolischefen, säkerhetsavdelningens chefoch de i styrelsen ingående lekmannarepresentanterna. Styrelsen är beslutför omrikspolischefen och minsl tre av lekmannarepresentanterna är närvarande.Uppgift får lämnas ut endast om alla är ense härom. Om någonlekmannarepresentant begär det skall frågan om utlämnande hänskjutas tillregeringen. I enlighet med ställningstagande vid den i redogörelsen ovan nämndaöversynen av säkerhetsavdelningens verksamhet är avsikten att styrelsen iangiven sammansättning i fortsättningen också skall behandla frågor ominförande i registret. Tillskydd för medborgarnas integritet finns utöver vad som angetts vissasärskilda kontrollfunktioner beträffande säkerhetspolisens verksamhei. Sålundahar lekmannarepresentanterna i förutom sina funktioner ifråga om säkerhetsavdelningens register även i övrigt insyn i verksamheten.Samtidigt har regeringen samt ombudsmän och jusiitiekanslernoinskränkta möjligheter till insyn i verksamheten. Denna insyn utövas - förutomdå anledning därtill förekommer på grund av anmälan eller inträffadomständighet - genom regelbundna föredragningar minst en gång förjustitieministern och statssekreterarna i statsrådsberedningen ochjustiiiedeparlementel, varjämte jusiitiekanslern, utöver besök hossäkerhetsavdelningen i anledning av anmälan, där genomför inspektioner minsten gång . Justitieombudsmännen gör täta inspektioner hos avdelningen ianslutning till handläggningen av anmälningar o. d. Ianslutning till motionen 1753 bör noteras atl uttalandena i den delvis byggerpå felaktiga förutsättningar, bl. a. så lill vida att motionärerna utgår frånpersonalkonirollkungörelsen i dess lydelse . Vidare utgårmotionärerna från att de förslag i fråga om ordningen vid telefonavlyssning -t.ex. i fråga om gode män - som upptogs i propositionen 1975/76:202 godtagits avriksdagen. Rätta förhållandet är atl frågan återgick till regeringens kansliför översyn och ytterligare överväganden-bl. a. såvitt gäller frågan omutnyttjande av s. k. överskoiisinformation vid telefonavlyssning - och f n.ingår i uppdraget för en särskilt tillkallad kommitté (Ju 1978:06) för översynav tvångsmedelsregleringen vid förundersökning i brottmål, se JuU 1976/77:20,rskr 129. Denmot riktade främmande underrättelseverksamheten berör f n. mångasamhällsfunktioner. Det rent militära intresseområdet är sedan gammalt föremålför uppmärksamhet. Samhälisutvecklingen har emellertid medfört att ävenområdena för teknik, industri, vetenskap och politik utsätts för angrepp som ärstraffbara enligt svensk lag. har det skett en oroande internationellutveckling i fråga om terrorism och annan mot den demokratiskasamhällsordningen riktad verksamhet; den ökande tendensen till brottsligverksamhet och politiska våldsdåd med internationell bakgrund har gjort sigmärkbar också i . Säkerhetstjänstens arbete har här- JuU 1979/80:3 13 igenomutvidgats och komplicerats. har spaningsarbetei vidareförsvårats till följd av de utomordentligt avancerade tekniska hjälpmedel somanvänds i den främmande underrättelseverksamheten. 1 samma riktning verkar delförhållandet alt motsvarande tekniska hjälpmedel enligt nu gällande ordninginte får nyttjas av den svenska säkerhetstjänsten. Itakt med den nu beskrivna utvecklingen har säkerhetspolisens verksamhettilldragit sig ett ökat intresse i den allmänna debatten. Detta har i sin turlett till all spörsmål om säkerhetstjänstens bedrivande under hela 1970-laletså gott som aktualiserats i genom motioner eller frågor. Yrkandenai motionerna har bl. a. haft likartad innebörd som del i motionen 2467framställda yrkandet. Vid varie tillfälle har motionsyrkandena under storpolitisk enighet avstyrkts av utskoitet och avslagits av . Medanledning av att kritik i olika sammanhang förts fram, bl. a. i sådanaavseenden som las upp i de föreliggande motionerna, har säkerhetstjänstensverksamhet också vid fiera tillfällen granskats av justitieombudsmännen ochjusiitiekanslern. De i det föregående redovisade granskningsfallen har integivit justitieombudsmännen eller jusiitiekanslern anledning att rikta kritikmot . Somframgår av redogörelsen ovan har avslutats en av rikspolisstyrelsensstyrelse initierad översyn av säkerhetsavdelningens verksamhet i dess helhet.Översynen har resulterat i förändringar i verksamheten som är av betydelse förbedömningen av motionsspörsmålen. Avsärskild vikt härvidlag är beslutet om en väsentlig utökning av antalet årligasammanträden med styrelsen i plenum, från hittillsvarande ett sammanträde imånaden till i princip två sammanträden . Lekmannaledamöternasmöjligheter till inblick i verksamheten ökas också därigenom att uppgifterrörande införande i säkerhetsavdelningens register avses bli lagda på sammanträdei plenum. I samma riktning verkar vidare beslutet att fortsätta och om möjligtbygga ut den besöksverksamhet vid olika enheter inom säkerhetsavdelningen somledamöterna påböriade . Ulskotieivill i sammanhanget också betona de resultat av översynen som ligger i de nyaprinciperna för en öppnare verksamhet och i möjligheterna lill utvidgadpersonalutbildning, främst i fråga om en bredare samhällsorienlering på olikaområden. Utskottet,som i anslutning till behandlingen av detla ärende vid besök hosrikspolisstyrelsen informerats om säkerhetspolisens verksamhet, finnersammanlaget - särskilt i belysning av resultatet av den nyssnämnda översynen -att anledning saknas till någon åtgärd från sida till följd avmotionsyrkandena. Utskottet vill dock framhålla angelägenheten av attregeringen även i fortsättningen fortlöpande ägnar säkerhetstjänstenuppmärksamhet och tar de initiativ som kan befinnas erforderliga. Med hänsyntill bl. a. önskemålen om en vidgad parlamentarisk insyn vill utskottet uttalaatt utskottet för sin del även framgent kommer alt följa verksamheten vid denpolisiära säkerhetstjänsten med uppmärksamhet. JuU 1979/80:3 14 Särskildanledning till förnyade överväganden kan bedömas uppkomma vid behandlingen avde lagförslag som kan förutses som resultat av pågående lagstiftningsarbete, t.ex. översynen av ivångsmedelsregleringen - bl. a. såvitt gällertelefonavlyssning- vid förundersökning i brottmål. Utskottet avstyrker bifalltill motionsyrkandena. 1. att beträffande granskning avsäkerhetspolisens verksamhet avslår motionen 1978/79:221, 2. att beträffande den parlamentariskakontrollen över säkerhetspolisen avslår motionen 1978/79:1753, 3. att beträffande säkerhetspolisensorganisation m. m. avslår motionen 1978/79:2467 i här behandlad del (yrkande15). Närvarande:Bertil (), (), (), iRöstånga (fp), (), (), (), GunillaAndré (c), i (s), (), (), (), (), () ochMaja ().