bet · G301UU25 · 1979-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1979/80:130 om medlemskap iAfrikanska m. m. I propositionen föreslås riksdagengodkänna svenskt medlemskap i . Vidare föreslås medanledning därav en ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier ivissa fall. 1 föreliggande betänkande behandlas de delar av propositionensom avser medlemskap i banken. Förslaget om ändring i lagen om immunitet ochprivilegier har hänvisats till justitieutskottet. Afrikanska ()bildades som ett uttryck för de oberoende afrikanska ländernas önskanom ett närmare samarbete. Överenskommelsen om ADB kom därför endast att medgemedlemskap för afrikanska stater. Syftet med bankens verksamhet var attmedverka till ekonomisk och social utveckling i . För att nå detta målskulle ADB i första hand lämna lån till afrikanska stater samt främjainvesteringar av offentligt och privat kapital i . Bankens resurser harhittills främst utgjorts av de afrikanska medlemsländernas inbetaladekapitalinsatser, men också av medel som upplånats på de privatakapitalmarknaderna samt krediter som lämnats av vissa länder, däriblandSverige. har aktivt verkat för att stödja de afrikanskaländernas strävan att bygga upp ADB till en stark regional institution. Dettahar skett genom att vid ett antal tillfällen harlämnat banken finansiellt stöd dels i form av tre krediter på totalt 53 milj.kr., dels genom bidrag på totalt 4 milj, kr. för finansiering avförinvesteringsstudier. Ända sedan bankens tillkomst harfrågan om att även låta icke-regionala, dvs. länder blimedlemmar i olika omgångar diskuterats inom ADB. Parallellt med dessaöverväganden fördes förhandlingar om att upprätta en till ADB knuten fond, somskulle ha till uppgift att lämna lån på mjuka villkor. Detta ledde tilltillkomsten av Afrikanska utvecklingsfonden (ADF) . ADF blev lillskillnad från ADB från början öppen för medlemskap även för icke-regionalaländer. F. n. är 21 icke-afrikanska länder, däribland , medlemmar i . togs frågan om icke-regionalt medlemskap i upp till behandling. Vid ADB-styrelsens årsmöte uppdrogs åt ADB:spresident att inleda förhandlingar med icke-regionala länder om formerna UU1979/80:25 2 och villkoren för dessa länders inträde i ADB. Inför förhandlingarna hade de afrikanska länderna som enviktig gemensam utgångspunkt att bankens karaktär som en afrikansk institutionskulle bevaras också . Detta skulle åstadkommas bl. a. genom att 2/3av röststyrkan i banken reserverades för de afrikanska länderna och att bankenspresident alltid skulle vara . Resultatet av förhandlingarna -enreviderad överenskommelse om upprättande av ADB - förelades ADB-styrelsen viddess årsmöte för godkännande. Beslutet var så gott som enhälligt.Endast röstade mot och reserverade sig rnot beslutet. Efterstyrelsens positiva beslut kunde proceduren avseende såväl de afrikanska somicke-regionala ländernas ratifikation av den reviderade överenskommelsen om ADBinledas. Överenskommelsen om Afrikanska har fogats tillpropositionen som bilaga. I kapitel 1 i överenskommelsen om ADB sägs att Afrikanskautvecklingsbankens ändamål är att främja den ekonomiska och socialautvecklingen för dess regionala, dvs. afrikanska, medlemmar. Detta skall skegenom utnyttjande av bankens samlade resurser för finansiering av projekt ochprogram i dessa länder. Medlemskap skall vara öppet för varje afrikanskt landsom är en oberoende stat samt för de icke-regionala länder som är medlemmar iAfrikanska utvecklingsfonden. ADB skall ha en styrelse, en direktion, en presidentsamt minst en vice president. ADB-styrelsens årsmöte beslöt att höja bankenskapital. Höjningen, som sker i samband med de icke-regionala ländernas inträdei ADB, görs från nuvarande 1220 000 000 till 5 250 000 000 kontoenheter, vilketefter omräkning motsvarar 6 . Av detta skall högst 3 500000 000 kontoenheter eller 4 avsättas för de regionalaländernas och högst 1 750 000 000 kontoenheter eller 2 111 112 500 US dollaravsättas för de icke-regionala ländernas teckning. Fördelningen av deicke-regionala ländernas del av kapitalet har överenskommits dem emellan. Avbankens kapital skall inbetalas av medlemmarna och ifem lika stora delar. För de icke-regionala länderna skall inbetalningarna skei konvertibel valuta. Resterande av bankens kapital utgörgarantikapital, vilket av ADB kan begäras bli helt eller delvis inbetalt avmedlemmarna i det hypotetiska fall bankens övriga tillgångar inte skulle räckaför att betala bankens utestående och förfallna skulder. 1 kapitel 3 i överenskommelsen om ADB regleras formernaför ADB:s verksamhet. Den skall ske genom långivning antingen genom användandeav det av medlemmarna inbetalda kapitalet eller med medel som banken har lånatupp. Vid sin långivning skall banken i första hand finansiera kostnaderna iutländsk valuta för ett projekt, men den kan även under vissa omständigheterfinansiera de kostnader för ett projekt som uppstår lokalt. ADB skall vid sinutlåning särskilt beakta projekt som omfattar flera länder. Upphandling avvaror och tjänster till av ADB finansierade projekt skall. UU1979/80:25 3 utom i vissa undantagsfall, göras i land som är medlem ibanken. Varje medlems röstetal baseras på storleken av dess andelav bankens kapital. Fördelningen av kapitalet mellan den regionala ochicke-regionala gruppen innebär en samlad röststyrka på 66 2/för deregionala länderna och 33 1/för de icke-regionala länderna. Vid den fördelning av deicke-regionala ländernas del av kapitalet på 1750 000 000 kontoenheter eller som har överenskommits fastställdes andel däravtill motsvarande 69 120 000 kontoenheter eller . Av detta utgör eller garantikapilal,medan resterande eller skall inbetalas. Dennainbetalning sker i svenska kronor baserat på en kurs om . Det belopp som sålunda skall teckna i ADB:skapital uppgår till , varav . skall inbetalas tillbanken. Inbetalningen skall ske i fem lika stora delar. En förstainbetalning skall ske under /81. För detta ändamål harregeringen i proposition 1979/80:100 (bil. 6) under anslaget C 1. Bidrag tillInternationella biståndsprogram, posten Regionala utvecklingsbanker beräknatett bidrag för /81 till . Reglerna för upprätthållande av kapitalinsatsernas värdekommer tills vidare inte att tillämpas. När så sker kan det komma att medföraförpliktelser för samtliga medlemmar, däribland att, på grund avförändrade kursrelationer, göra mindre fyllnadsinbetalningar för attupprätthålla värdet på av medlemsländerna inbetalat kapital. 1. godkännaöverenskommelsen om Afrikanska , sådan den reviderats den 17maj 1979, 2. bemyndigaregeringen att teckna andelar i Afrikanska kapital för ensumma om 69 120 000 kontoenheter, vilket f. n. svarar mot , 3. bemyndigaregeringen att för en första inbetalning av tecknad andel i Afrikanskautvecklingsbankens kapital ta i anspråk , som för detta ändamålhar reserverats i budgeten för /81 (prop. 1979/80:100, bilaga 6,Cl). 1 betänkandet UU 1979/80:20 harutskottet tillstyrkt regeringens förslag i proposition 1979/80:100, bil. 6. att- med förbehåll för senare godkännande av nu föreliggandeproposition 130- anvisa . UU1979/80:25 4 en första inbetalning avseende /81 avSveriges medlemsbidrag i banken. har sedermera bifallitbudgetpropositionen i detta avseende. Utskottet tillstyrker nu förslaget om svenskt medlemskap iAfrikanska och förordar därmed också att det ibudgetproposition 1979/80:100, bil. 6. avsatta ovannämnda beloppet får utgöraförsta delinbetalning av medlemsbidrag i ADB. 1. godkänner överenskommelsen omAfrikanska utvecklingsban ken, sådan den reviderats . 2. bemyndigarregeringen att teckna andelar i Afrikanska kapital för ensumma om 69 120 000 kontoenheter, vilket f. n. svarar mot , 3. bemyndigarregeringen att för en första inbetalning av tecknad andel i Afrikanskautvecklingsbankens kapital ta i anspråk , som för detta ändamålhar reserverats i budgeten för /81 (prop. 1979/80:100, bilaga 6.Cl). Närvarande vid ärendets slutbehandling: (). (), (), (). (), (). (), (), StureEricson (s), (), (), (), (). () och (lu). GOTAB 65084 Slockholm 1980