bet · G301CU22 · 1979-12-31 00:00:00 — Förlängning av amorteringstiden föreslås däremot imotioner. Sålunda föreslås i motion 1979/80:758 (s), yrkande 1, all riksdagenbegär förslag om förlängda amorteringstider lill innevarande riksmöle. 1 motion1979/80:332 (vpk), yrkande 1, föreslås uttala alt niarkförvärvslånenbör vara amorteringsfria för all därefter amorteras under deföljande tio åren. Utskottet ansluter sig till bosladsminislerns bedömningatt ytterligare överväganden om amorteringstiderna bör anslå i avvaktttn påresultatet av pågående kartläggning av inarkvillkorets effekter. CU 1979/80:22 54 Regeringen föreslår en ram för beslut om markförvärvslånunder /81 om 100 milj. kr. Häremot ställs förslaget i motion1979/80:332 (vpk), yrkande 2, att ramen anges till 300 milj. kr. Förinnevarande budgetår är ramen 210 milj. kr. Del är möjligt att en ram om 100 milj. kr. inte kommer attsvara mot beräknade anspråk. Liksom bostttdsministern anser utskottetemellertid att det statsfinansiella läget får bli avgörande. Utskottettillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionsförslaget. 4.12 Tomträtt/tomträttslån I motion 1979/80:401 (vpk), yrkande1, föreslås att begär förslag som innebär att mark endastskall få upplåtas till nyttjande med tomträtt. En bred enighet har förelegat och föreligger om att stateninte skall binda kommunerna i deras val av form för upplåtelse av mark.Motionsförslaget avstyrks därför. Frågan om allmänna uttalanden från riksdagenssida beträffande önskvärdheten av skilda upplåtelseformer har inte aktualiserats. Tomträttslån till kommun är amorteringsfriii ochamorteras därefter . Räntan är f. n. I motion 1979/80:758 (s), yrkande 2, föreslås riksdagenpåkalla förslag om lånevillkoren för tomträtlslån så att kapitalkostnaderna kananpassas till del avgäldssystem som kan bli resultatet av tomträttsutredningensarbete. Enligt vad utskottet erfarit kommer tomlrättsutredningen isill förslag, vilket väntas , att ta upp överväganden av den typsom anges i motionen. Motionärens intresse får därmed anses helt tillgodosett. Enligt motion 1979/80:401 (vpk), yrkande 2, föreslåsriksdagen begära förslag om ändring av villkoren för toniträttslån så att desammanfaller med villkoren för bostadslån lill allmännyttiga bostadsföretag vidnybyggnad av flerbostadshus och sålunda innefattande även räntebidrag. Utskottet avstyrker motionsförslagei. Frågan om villkorenför tomträtlslån behandlas, som ovan angetts, av tomträttskoinmittén. CU 1979/80:22 55 4.13.1 Lån för bostadsbyggande Anslagsberäkningen i propositionen har angetts utgå från följande antagna anslagsbelastning(milj. lån till nybyggnad av flerbostadshus lån lill nybyggnad av småhus Beloppet har avrundats till 7 100milj. kr., varifrån skall dras medelsbehållningen, ca 200 milj. kr. pånuvarande anslag, vilken behållning förs över lill det nu skapadereservationsanslaget. I motion 1979/80:1516 (s), yrkande 2, föreslås attanslaget anvisas med ett 50 milj. kr. Förslaget utgår från attlåneandelen skulle sänkas för enskilt ägda hyreshus, ett yrkande som utskottetovan avstyrkt. Även motionens anslagsyrkande avstyrks därför. Vidare föreslås i motion 1979/80:331 (vpk), yrkande 2, altanslaget höjs med 350 milj. kr. Motionärernas utgångspunkt är deras i sammamotion väckta förslag alt underhållslån skulle utgå även för 1981 och 1982.Under nästa budgetår aktualiseras emellertid endast utbetalningar förunderhållslån för vilka medel ocksä beräknas. Det finns sålundainte anledning att. oavsett den bakomliggande frågan, nu tillstyrka en anslagshöjning. I motion 1979/80:403 (vpk), yrkande 1 b, föreslås attanslaget anvisas med ett 75 milj. kr. högre belopp vid bifall tillmotionärernas förslag .att hyresförlusllån skulle utgå för förluster även efterår 1980. Utbetalningar för ev. låneberätligande hyresförluster under år 1981kommer emellertid inte alt påverka utgifterna för nästa budgetår. Slutligen föreslås i motion 1979/80:401 (vpk), yrkande 3,alt skulle begära förslag om de ytterligare anslag som skullepåkallas av elt bifall till motionärernas ovan (4.12) behandlade förslag omändrade villkor för tomträtlslån. Detta senare förslag har avstyrkts avutskottet. a. därför avstyrks också det här behandlade motionsyrkandet. Regeringensanslagsberäkning har inte gett anledning lill erinran. CU1979/80:22 56 Regeringens anslagsberäkning utgårfrån vid propositionens framläggande kända förhållanden. För nya bollenlån ochgamla bottenlån för vilka räntan justeras ökar räntan emellertid med 0,75procentenhet. Belastningen på anslaget /81 avser räntekostnaderår 1980. Den totala effekten av räntehöjningarna har angetts medföra en ökadbelastning på anslaget med ca 60 milj. kr. Detta belopp bör därför anvisasutöver regeringens förslag. Utskottet noterar att inkomsterna för /81på lånefonden för bostadsbyggande med utgångspunkt bosladslåneräntapreliminärt beräknats till 4 415 milj. kr. i riksrevisionsverkels lillbudgetförslaget fogade medelsberäkning (s. 154). Ränteinkomsterna på lån förbostadsbyggande uppges nu med den höjda räntan på bostadslån uppgå till ca 4800 milj. kr. 4.13.3 Eftergift av hyresförlusllån Regeringen uppskattar utbetalningarför hyresförlusllån till 90 milj. kr. för nästa budgetår. I motion 1979/80:403(vpk), yrkande 1 c, föreslås anslaget utgå med ett 50 milj. kr. högre belopp,avsett att läcka av motionärerna föreslagna mer generösa regler för eftergift. Utskottethar avstyrkt huvudförslaget och avstyrker därför även den föreslagnauppräkningen av anslaget. Regeringens förslag tillstyrks. I motion 1979/80:402 (vpk) föreslåsriksdagen anvisa ett anslag av 135 milj. kr. Regeringens förslag är eltreservationsförslag av 35 milj. kr. Som ovan (4.8) angetts lorde motionärernaha avsett alt påkalla en vidgning av bidragsgivningen. Denna styrs emellertidenligt regeringens inte bestridda förslag av ramar, mot vilka motionärerna interiktal invändning. Utskottettillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionen. Med hänsyn bl. a. lill att denmedelsbehållning som vid utgången av innevarande budgetår finns kvar pålånefonden för kommunala markförvärv förs över till det nu skapadereservationsanslaget har regeringen beräknat anslagsbehovet till formella 1 000kr. I motion 1979/80:332 (vpk), yrkande 3, föreslås all anslaget anvisas med200 milj. kr., något som knyts lill del ovan (4.11) behandlade förslaget altramen skulle höjas från 100 milj. kr. enligt regeringens förslag till 300 milj.kr. Utskottet har ovan avstyrkt motionärernas förslag till vidgning av ramen.Bl. a. mot bakgrund därav avstyrks även deras förslag att öka anslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. CU1979/80:22 57 Regeringens förslag i övrigtbeträffande här behandlade anslag har inte gett anledning till erinran. 1. beträffandevissa överväganden om toialfinansiering att avslår motion1979/80:1833 yrkande 6, 2. beträffande enstatlig bostads- och samhällsbyggnadsbank att avslår motion1979/80:1553 yrkande 4 a, 3. beträffanderamar för bostadsbyggandet utan statliga lån att som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört, 4. beträffandesärskdda lån till de allmännyttiga bostadsföretagen alt avslår motion1979/80:1553 yrkande 1, 5. beträffandeöverväganden om de allmännyUiga bostadsföretagens sociala merkostnader m. m.att avslår motion 1979/80:1833 yrkande 9, 6. beträffandeåtgärder som sänker kostnaderna för drift och underhåll att avslårmotionerna 1979/80:1570 och 1827. 7. beträffandebeslut om underhållslån även all avslår motion1979/80:331 yrkande 1. 8. beträffandebegäran omförslag lill avlösning av underhållslånen att avsiar motion1979/80:1833 yrktinde 8. 9. beträffandevissa målsättningar för nybyggnad att avslår motionema 1979/80:1833yrkande 1 och 1553 yrkande 3 a i motsvarande del, 10. beträffandevissa målsättningar för ombyggnad att avslår motion 1979/80:1553yrkande 3 a i motsvarande del. 11. beträffanderamar för ny- och ombyggnad att ger regeringen delbemyndigande som förordals i regeringsprolokollet, 12. beträffandefördelning av ramar inom alt avslår motion 1979/80:1504, 13. beträffanderamar för beslut om bostadslån till nybyggnad att medger att de förvart och ett av preliminärt fastställs lill 7 450 000 m-bostadsyta. 14. beträffande ramför heslut om bostadslån till ombyggnad samt räntebärande förbätlringslån attriksdagen medger att den för preliminärt fastställs till 925 000 000kr., 15. beträffande enbostadsbyggnadskommission att avslår motion 1979/80:1833 vrkande 4. CU 1979/80:22 58 16. beträffandebegäran om vissa förslag från regeringen att avslår motion1979/80:1553 yrkande 2, 17. beträffandeInriktningen av nyproduktionen att avslår motionerna 1979/80:1833yrkande 2 och 1553 yrkande 3 b. 18. beträffandeutredning om konsekvenserna av ökat småhusbyggande att tivslårmotion 1979/80:584 yrkande 4. 19. beträffandekartläggning av de ungas bostadsbehov m. m. att avslår motion1979/80:1833 yrkande 3. 20. beträffandekombination av familjelägenheier med mindre lägenheter alt avslårmotionerna 1979/80:756 och 1836. 21. beträffande deäldres boende att avslår motion 1979/80:1881 yrkandena a och b, 22. beträffandekollekliva boendeformer alt .riksdagen avslår motionerna 1979/80:584 yrkande 1och 1881 yrkande c, 23. beträffandeutredning om nya boendeformer att avslår motion 1979/80:150. 24. beträffandebegäran om förslag om bostadsfinansieringen att avslår motion1979/80:1553 yrkande 4 b, 25. beträffandebelåning av vissa gemensamma larymmen all avslår motion 1979/80:582, 26. beträffandegrunderna för produktionskoslnadsbelåning att ined bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1979/80:1833 yrkande 5 godkännervad i regeringsprolokollet anförts, 27. beträffandeikraftträdande- och övergångsbestämmelser vid införande avproduktionskostnadsbelåning alt med anledning av regeringens förslagsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 28. beträffandekonkurrensvillkorets innebörd vid förhandlingsentreprenad att avslårmotion ]979,/80:1500, 29. beträffandepanivärde för lokaler vid ombyggnad alt som sin mening ger regeringenlill känna vad utskottet anfört. 30. beträffandelåneunderlaget för flerbostadshus I vi.ssa mindre orter att avslårmotionerna 1979/80:400 och 1007, 31. beträffiinde lånciindelcn förenskilt ägda hvreshiis att avslår motion 1979/80:1516 yrkande 1. 32. beträffandehvresförlusllån all avslår motionerna 1979/80:403 yrkandena 1 a och 2samt 1833 yrkande 7. 33. beträffandeköpeskillingskoniroll titt riksdtigen tivslår mttion 1979/80:338. 34. beträffandeåtgärder i syfte att motverka kapitalvinster vid försäljning av suiiligtbelånade småhus att godkänner CU1979/80:22 59 vad i regeringsprotokollet förordats och vad utskottetanfört, 35. beträffanderedovisning av s. k. bofakla att godkänner vad i regeringsprolokolletanförts, 36. beträffandekonsumentskydd för småhusköpare att avslår motion 1979/80:1522, 37. beträffanderevision av kommunala bostadsstiftelser att godkänner vad iregeringsprotokollet förordats, 38. beträffande låntill kategoribostäder att godkänner vad i regeringsprolokolletförordals, 39. beträffanderamar för stöd till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse att a. medgeratt beslul om förhöjt låneunderlag och tilläggslån meddelas intill elt belopp av . för och preliminärt . för samt att beslut som avser projekt för vilka preliminärt beslut om bostadslån har medde lats får tas utanför ram, b. medgeratt ramen för de antikvariska myndigheternas tillstyrkan av ombyggnader som bör komma i fråga för förhöjt låneunderlag och/eller tilläggslån bestäms till . för och lill preliminärt . c. medgeratt de under a och b angivna ramarna får vidgas om det behövs av sysselsältningsskäl, 40. beträffandegrunderna för förbätlringslån m. m. alt a. godkännervad i regeringsprolokollet förordals beträffande lånen, b. godkännervad i regeringsprotokollet förordats i fråga om energisparstöd till bostadshus för vilka förbättringslån kan utgå, 41. beträffande förbättringslån förarbeten av större omfattning att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 42. beträffanderamar för räntefria förbättringslån att a. medgeratt sådana lån beviljas med högst . under vart och ett av . b. bemyndigarregeringen alt besluta om ändringar av den under a angivna ramen för långivningen om del behövs av sysselsättningsskäl. 43. beträffandeöversyn av bosiadsanpassningsbidrag m. m. att med anledning av motion1979/80:1514 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen utvärdering m. m.. 44. beträffandebosiadsanpassningsbidrag till andrahandshyresgäst m. m. att avslårmotion 1979/80:446. CU1979/80:22 60 45. beträffandegrunder för bidrag och lån till förbättring av boendemiljön att medbifall lill regeringens förslag och med avslag på motion 1979/80:1833 yrkande10 godkänner vad i regeringsprolokollet förordals, 46. beträffanderamar för bidrag och lån lill förbättring av boendemiljön alt medger a. attbeslul om bidrag till förbättring av boendemiljön får meddelas intill ett belopp av . under /81 och preliminärt intill ett belopp av . under /82. b. attbeslut om lån till förbättring av boendemiljön enligt den nya lånemöjlighelen som förordats i regeringsprolokollet får meddelas intill elt belopp av . under /81 och preliminärt intill ett belopp av . under /82. 47. beträffande låntill utrustning och inventarier i kollektivhus att avslår motion1979/80:584 yrkande 3, 48. beträffandeboendedemokrati att avslår motion 1979/80:1833 yrkande 12, 49. beträffandeamorteringstiden för markförvärvslån all avslår motionerna1979/80:332 yrkande 1 och 758 yrkande 1, 50. beträffande ramför markförvärvslån alt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motion 1979/80:332 yrkande 2 medger alt beslut om sådana lån meddelasintill elt belopp av . under /81, 51. beträffandeupplåtelse med tomträtt att avslår motion 1979/80:401 yrkande 1, 52. beträffandevillkoren för tomträttslån att avslår motionerna 1979/80:401 yrkande2 och 758 yrkande 2, 53. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på dels motion 1979/80:1516yrkande 2, dels motionerna 1979/80:331 yrkande 2. 401 yrkande 3 och 403 yrkande1 b fill Lån ull bostadsbyggande för /81 under trettondehuvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 6 , 54. att riksdagenmed anledning av regeringens förslag till Räntebidrag m. m. för budgelåret1980/81 under trettonde huvudtiteln anvisar ett försäagsanslag av , 55. att riksdagenmed bifall till regeringens förslag och med avslag på motion 1979/80:403yrkande 1 c till Eftergift av hyresförlusllån för /81 undertrettonde huvudtiteln anvisar elt förslagsanslag av , 56. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motion 1979/80:402 till Bidrag tdl förbättring av boendemil- CU1979/80:22 61 jön för /81 under trettonde huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av , 57. att riksdagenmed bifall lill regeringens förslag och med avslag på motion 1979/80:332yrkande 3 lill Lem tdl kommunala markförvärv för /81 undertrettonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av 1 000 k;r., 58. beträffandeanslag i övrigt för /81 under trettonde huvudtiteln altriksdagen anvisar a. tillBostadsstyrelsen ett förslagsanslag av . b. lillLänsbostadsnämnderna ett förslagsanslag av , c. tillTilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse ett reservationsanslag av . d. lillViss bosiadsförbältringsverksamhel m. m. ett förslagsan slag av , e. tillLån till inventarier i vissa specialbostäder ett reservations anslag av . På civilutskottels vägnar . Närvarande: . Maltsson (c), (),(), (), (), (). (), ' (s), (), BirgittaDahl (s), (), (), (), PerOlof () och (). vid behandling av p. CU1979/80:22 62 , ,, ', , och , alla (s), har reserverat sig mot betänkandet i följande delar. Reservanterna anser all den del avutskottets betänkande på s. 21 som börjar "Del finns"' och slutar""och villabeskaltning" bort lyda: Utskottet noterar att de socialdemokratiska ledamöterna iriksbanksfullmäktige reserverat sig mot beslutet att godkänna nyaamorteringsregler. Reservanterna ansåg att systemet med serielån ochövergivandet av annuitetsprincipen innebär en radikal omläggning avlånevillkoren som inte direkt kan återföras till godkännande av altamorteringstiderna förkortades. Riksbanksfullmäktiges beslul och dess effekterpa bostadsinstitutens lån medför höjda kapitalkostnader jämfört medreservanternas förslag. Dessa kostnadsskillnader, som stiger snabbi, framgår avfigur 7 i utskottets belänkande (s. 20). Riksbanksfullmäktiges beslut fårsålunda konsekvenser för kapitalkostnaderna för bostäder och vtterst för boendekostnaderna.Dessa kostnadsökningar kommer i en situation där ytterligare ökningar kanväntas och där nivån redan nu är så hög att de bostadssökandes ekonomi hindrargenomslaget av en bostadssocialt sett motiverad efterfrågan. Även om inte har titt la formell ställning tillriksbanksfullmäktiges beslut som sådant vill i detta sammanhang utskottetbetona de bostadspolitiska synpunkterna. För det första kan enligt utskottetsmening starkt sättas i fråga om tillbörlig hänsyn ttigits tillbostadsmarknadens förhållanden. För det andra skulle det ha varit lämpligt allfatta ett eventuellt motiverat beslut att överge annuitetsprincipen vid elttillfälle då regeringen haft möjlighet att ta hänsyn lill dess effekter genomförslag beträffande bl. a. räntebidragen. Den sistnämnda synpunkten lorde ävenbostadsministem ha delat. ' Gäller reservationerna 1-15. rfe/:?dendel av utskottelsbelänkande på s. 22 som börjar ""har"" och slutar"'avstyrks därför'" bort lyda: Som utskottet angett innebär en tillstyrkan av förslaget iden socialdemokratiska partimotionen att utskottet skulle vidhålla deninställning som dess majoritet (s, c) uttryckte i yttrande CU1979/80:1 y. CU 1979/80:22 63 grundliiggaiide i ulskoliels tidigare ytlrtinde vtir tittdess majoritet ansåg att tanken på en integrerad och fullstiindigfiiittnsiering av bosltRlsbyggandel inte kunde, som enligt butlgetininisternsbedömning i ktipittilmtirkiiadsproposi-tionen, avvisas på i den niitnndapropositionen anförda skiil. Mot btikgruiul av deltti sliillningstagandeförordade utskottet en ytterligare konkretisering av överviigaiKleiia i syftealt nå fram lill en alternativ lösning med totalfinansieringultiii bindning tivde instilulionella formeriiti från riksdtigens sida. Underutskottsbehtiiidlingen eller eljest har inte tillförts några nya sakuppgiftersom kan leda utskollel till en ändrad bedömning. Utskottet tillstvrker diirförförslaget i den socialdemokratiska pitrtimotioiien om elt tillkänntigivaiide avde övervägtinden som utskottets mtijoritet gjorde . Ett bifall lill molionsförshigel skulle också undanröjaivekstimliel om det sakliga innehållet i beslut i motsvtirande delmed anledning tiv finansutskottets betankande FiU 1979/80:8 (s. 28-29).Regeringen hade föresliigil attgodkännti bl. a. uttalanden vaributlgelininislern tog sliillning mot en övergång lill statligtoialfinansiering. godkiin-nande av vad finansulskoltel hemställtinnebär alt denna frågti lämnas öppen, att ändringar inte skall göras ibyggnadskreditgivningen och titt det skall göras en översyn av riitiontiliseringsmöjligheteriitisom kan omhitla även lämpligheten av samordnade bostadskrediter, administreradeav bosladsinstituten. Det iir uppenbart all önskemålen om sålunda begriinstideoch oklara överväganden inte är en liimplig grund för ett arbete inom t. ex. boslitdsfinansieringsdelegationen. dels utskottet under 1 bort hemsiiilla I. beträffande vissa övervägandenom londfinansicring att med biftill lill motion 1979/80:1833yrktinde 6 som sin mening ger regeringen lill kiinna vad utskollel anförl. Reservanterna anser att den del avulskoltels belitiikande pä s. 25 som börjar ""Utskottethar"" och slutar "lämnats ovan (3)"' bort Ivda: Byggntidsprisei iir något timitit iin de ftiktiskti byggntidskoslntidernii.Del pris en byggherre betalar till entreprenören iir en stik - entreprenörensbyggnadskoslnader är en annan. Utvecklingen tiv entreprenörensbyggntids-kostnader bör rimligen ha sambtind med utvecklingen av koslnadernaftir delposterna: material, löner m. m. Utskottet noterttde eiihtilligt redanår 1977 (CU 1976/77:18 s. 36) att det fiinns tippgifter om en snabb uppgång ibvggnadspriseriiii som inte helt kunde förklaras med bttkomliggtmde iniitbarafaktorer. Utvecklingen tiv de priser som bvggherrcn får bcttiltt. särskilt föruppförandet av flerbostadshus. har diircfter fortsatt att liktt i allt snabbaretakt - en takt som vida överskrider ökningen av i. ex. koiisument-prisindex.Uppgifter om dessti prisrehilioiier har liimntits ovtin (3). CU 1979/80:22 64 Från socialdemokrtitiskt håll harsedan flera ar tillbaka hiivdtiis all ytterligare ålgiirder måste vidtas föratt få överblick över prisbildningen inte endast för det byggande som verkligenkonimer lill stånd med stöd av bostadslån utan iiven belriiffande den bild avprisnivåerna som tecknas i ärenden som inte leder lill låiiebesltit eller inteens till låneansökan diirför alt tinbuden är för höga. Möjligheterna tittgtirtt en sålunda utvidgad analys av prisbildningen och dess drivkrafter knytsi väsentliga delar till inöjligheterna att få tillgång till ett grundmaterial.1 de fiill diir bygginitialiven fullföljs genom bosladsbelåiiiiig finnsmöjligheter för hiiisbosladsniimnden att avkriiva lånsökaiiden en redovisning.Entreprenören har ingen på låneför-hålhindet grundad skyldighet all redovistisina verkliga kostnader till bostadsmyndighelerna. Enligt lagen (1956:245) omuppgiftsskyldighct rörande pris- och konkurrensförhållandena(uppgiftsskyldighelslttgen) år däremot bl. a. företagare tvungna att lämna allade uppgifter som behövs för att främja allmän kännedom om pris- ochkonkurrensförhållanden i niiringslivet. Statens pris- och kartellnämnd hargetts befogenheter att inhämta uppgift enligt uppgiftsskyldighetslagen.Niimnden skall enligt sin instruktion bl. a. undersöka prisbildningen inomvisst område av näringslivet om prisutveckling, konkurrensförhållanden ellerandra omständigheter ger anledning till det. Som orsaker till titt priserna inom bosttidsproduktionenstigit så krtiftigt har pekats på - förutom ökade materialkostnader och bristpå arbetskraft -den minskade byggvolvnien och en avtagande konkurrens mellanbyggföretagen genom att lokala företag lagts ner och bostadsbyggandet numeradomineras av ett mindre antal stora företag. Utskottet tar i annat sammanhang upp vidareniiringspolitiska överväganden. Här skall i första hand läggas fast att delkrävs en snabb ökning och intensifiering av insatserna för att belysa pris- ochkonkurreiisförhållandena inom byggföretagen. Det har underutskottsbehandlingen uppgetts titt regeringen bemyndigat bostadsministem attlillkallti en särskild utredare med uppdrag att utreda prisutvecklingen inombostadsbyggandet och dess orsaker m. ni. De uppgifter som lämnats om vaddirektiven närmare skall innehålla ger intryck av all utredtirens huvudsakligauppgift iir att ge en sådan översiktlig bild av denna prisutveckling somnormalt bort ha kunnat tas fram redan tidigare inom ramen fördepartementstirbelet. har i och för sig ingen anledning att htisynpunkter pä hur regeringen organiserar sitt arbete. Utskollel har emellertidfåll den uppfattningen att man inom tycks uppleva beslutetatt tillkalla en särskild utredare som någon sorts lösning av problemen.Utskottet vill för sin del kraftigt varna för ert sådiint svnsiitt. vilketItitt kan leda till passivitet i övrigt. Beslutet om en utredningsman minskarinte på något sätt kraven på alt pris- och karlell-niimnden skall ges praktiskannijligheler och resurser för att fullfölja sina instruktionsenliga uppgifternär det gäller titt undersöka prisbildningen vid bosladsbyggnadsenlreprenaderoch diirined även ge underlag för en skärpt CU 1979/80:22 65 kontroll tiv entrepreiiadprisernti oeh övervtigtmden omeffeklivti ingrepp enligt de möiligheter som prisregleringsltigeti erbjuder.