bet · G301KU37 · 1979-12-31 00:00:00 — Vid sina överväganden rörande skaderekvisitetsutformning understryker föredragande statsrådet det starka intresset av insyni utlänningsärendena dels med hänsyn till den myndighetsutövning som sker idessa ärenden dels till det allmänna intresset av insyn i invandrarpolitikenspraktiska tilllämpning. Under sina fortsatta överväganden uppehåller han det särskilda sekretessbehov som ofta föreligger i utlänningsärenden.Uttalandena i denna del som äi" av intresse även förmedborgarskapsärendena, har bl. a. följande innehåll; Mot det offentlighetsintresse som således finns ifråga om utlänningsärenden måste dock ställas det obestridliga behov avsekretess som föreligger för de uppgifter om enskilds personliga förhållandensom kommer fram. Vissa uppgifter, om t. ex. hälsotillstånd, religiös ochpolitisk uppfattning, är sådana att de också i ett annat sammanhang skulleåtnjuta ett KU1979/80:37 27 Andra uppgifter som hos oss normaltkan anses som tämligen harmlösa kan för den som kommer från annat landuppfattas som ytterst ömtåliga och sädana att deras röjande skulle kunna fåmenliga följder för utlänningen eller för hans närstående i hemlandet. Detta ärnågot som man också måste ta hänsyn till vid utformningen av sekretessbestämmelsernapå området. Sekretessbestämmelsen i andrastycket är tillämplig i verksamhet för kontroll över utlänningar. Härmed avsesinte bara förvaltningsärenden om t. ex. visering, bosättningstillstånd,arbetstillstånd, avvisning, förpassning eller utvisning utan ocksåkontrollåtgärder ellen annan löpande tillsyn. Till verksamhet för kontroll överutlänningar kan däremot inte räknas domstols handläggning i brottmål av frågaom förvisning och inte heller ärenden om svenskt medborgarskap. Från det sekretesskyddade området iparagrafens andra stycke undantas beslut. Som framhålls i invandrarverkets remissvar innehållermedborgarskapsärenden ofta samma uppgifter, t. ex. redogörelse för sökandenslevnadsförhållanden, som förekommer i andra utlänningsärenden. Dessa uppgifterkan enligt utskottets mening vara av sä integritetskänslig natur, att de börkunna åtnjuta sekretesskydd. Med hänsyn till uttalandet i propositionen, attmedborgarskapsärenden inte är hänföriiga till stadgandets andra stycke, fårdet med den motsatta bedömning som utskottet gör anses påkallat att särskiltomnämna medborgarskapsärendena i lagtexten. Utskottet lägger i bil. 1 framförslag till ändrad lydelse av 14§ andra stycket i enlighet härmed. Under utskottsbehandlingen har vidare uppkommit fråga omsekretess vid de kommunala invandrarbyråerna. Utskottet vill beträffande dessaframhålla att de enligt 7 kap. 4 § tredje stycket åtnjuter samma sekretess somövriga ärenden inom . Härav följer att sekretessen som regelockså kommer att avse den hjälpsökandes personliga ekonomiska förhållanden. Detförtjänar vidare erinras om den ytterligare sekretessmöjlighet som föreliggerbeträffande utlännings förhållanden enligt 7 kap. 14 §. Utskottet har beträffandebestämmelserna i detta kapitel funnit anledning att särskilt beröra 2, 6, 7och 9 §§. Med hänsyn till sambandet mellan bestämmelserna behandlar utskottetdem i ett sammanhang. Enligt 2 § föreslås sekretess gällabl. a. för uppgift i ärende enligt lagstiftning om arbetsmiljön såvitt avserenskilds affärs- och driftförhällanden, om det kan antas att den enskilde lidermen om uppgiften röjs. Stadgandet motsvarar 19 § och 19 a § i 1937 årssekretesslag samt ett antal tystnadsplikter, i huvudsak lagstadgade. Blanddessa bör nämnas 7 kap. 13 § KU1979/80:37 28 arbetsmiljölagen (1977: 160), enligt vilket den som hartagit befattning med tillsyn enligt lagen eller utsetts till skyddsombud ellerledamot i skyddskommitté ej får obehörigen yppa vad han under uppdraget elleri tjänsten har erfarit om yrkeshemlighet, arbetsförhållanden m.m. Motsvarandetystnadsplikt gäller för ledamot i styrelse för facklig organisation rörandevad denne har fått veta genom bl. a. skyddsombud. I ärende enligt lagstiftningom arbetsmiljön kan regeringen för särskilt fall förordna om undantag frånsekretessen. 6 och 7 §§ I 6 och 7 §§ föreslås sekretesskyddför en rad statliga och kommunala verksamhetsområden inom vilka enskild har attlämna uppgifter till det allmänna. Det är fråga om verksamhet som tar sikte påbl. a. utredning, tillståndsgivning och tillstånds- eller stödverksamhet medavseende på produktion, handel, transportverksamhet eller näringslivet iövrigt. Sekretessen avser att skydda enskildas affärs- och driftförhållanden,uppfinningar eller forskningsresultat. För tredje man, dvs. den som trätt iaffärsförbindelser eller liknande med den som är föremål för myndighetensverksamhet, avser sekretesskyddet även andra ekonomiska eller personligaförhållanden än de nu uppräknade. För sekretess i statlig verksamhet förutsättssärskilt förordnande av regeringen. För den av åtgärderna direkt berördeuppställs som villkor för sekretessen, att den enskilde kan antas lida skada omuppgiften röjs, ett s. k. rakt skaderekvisit, medan tredje man föreslås få ettabsolut skydd för sina ekonomiska och personliga intressen. Regeringen skall kunna medge undantag från sekretessen istatlig verksamhet, dock inte för uppgift som berör tredje man. Förslagetmotsvarar beträffande handlingssekretessen 20 och 21 §§ sekretesslagen ochflertalet punkter i 2 § civilförvaltningens sekretesskungörelse samt ett mycketstort antal tystnadsplikter i såväl lagar som författningar av lägre valör. Enligt 9 § föreligger sekretesskyddhos myndighet för uppgifter som avser provning, bestämning av egenskaper ellermyckenhet, värdering, vetenskaplig, teknisk eller statistisk undersökning ellerannat sådant uppdrag som myndigheten utför för enskilds räkning. Ett villkorför sekretessen är att det måste antas, att uppdraget har lämnats underförutsättning att uppgiften inte röjs. Liksom enligt 2 och 6 §§ kan regeringenförordna om undantag från sekretessen om den finner det vara av vikt attuppgiften lämnas ut. Beträffande 2 och 9 §§ framgår av 14 kap. 7 § attsekretess, hänförlig till något av dessa stadganden, inte hindrar att myndighetfullgör vad som i lag är föreskrivet om skyldighet att lämna information tillföreträdare för arbetstagarorganisation eller till skyddsombud. Frågor somberör de nu aktuella sekretesstadgandena har tagits upp dels KU1979/80:37 29 i motionen 1978/79: 1682 av , dels i olikaframställningar till utskottet. I motionen 1682 understryks offentlighetsintressetbeträffande sammansättning och marknadsföring av läkemedel och kritiseras demöjligheter som enligt gällande rätt finns till sekretessbeläggning på dettaområde. i (LO) har vid uppvaktninginför utskottet framhållit angelägenheten av att skyddsombud, fackligaorganisationer och forskare, får bättre underlag för sitt arbete med attkartlägga och undanröja risker inom arbetsmiljöområdet. Dessa kategorier bordedärför ha tillgäng till sådana uppgifter hos arbetarskyddsstyrelsen ochproduktkontrollnämn-den som de behöver för att kunna fullgöra sina uppgifter. Som framgår av utskottets allmänna överväganden (s. 19)har m.fl. näringslivsorganisationer i skrivelse tillutskottet framhållit vissa enligt deras uppfattning negativa konsekvenser avatt meddelarfriheten på de områden som omfattas av 6 § skulle ha utvidgats iförhållande till gällande rätt. Skrivelsen berör också produktkontrollnämn-densregister angående hälso- och miljöfarliga ämnen. Det framhålls att frågan omsekretess för dessa uppgifter bör bli föremål för en särskildförfattningsreglering med hänsyn till de speciellt känsliga uppgifter som dettaregister innehåller. Meddelarfriheten pä berörda områden har som också framgårav utskottets allmänna överväganden tagits upp även i andra framställningartill utskottet. Beträffande 9 § har också pekats på att sekretess för s. k. uppdragsforskning,som är en nyhet i svensk rätt, föreslås gälla oberoende av eventuell skada ochatt den föreslagna längsta sekretesstiden pä området -- är längre än nödvändigt. Utskottet vill framhålla, att det är ett mycket vidsträcktområde, som omfattas av de föreslagna bestämmelserna i 8 kap. Utskottet kan isammanhanget erinra om det stora antal tystnadspliktsföreskrifter och bestämmelseri civilförvaltningens sekretesskungörelse som skall ersättas av dessabestämmelser och av regeringsföreskrifter utfärdade med stöd av bemyndigandeti 6 § (se särskilt prop. s. 226, 234 och 238). Det viktigaste syftet med sekretesskyddet förifrågavarande områden är att undvika konkurrensnedsättande eller andra negativaeffekter för näringslivet och företagssamheten genom samhällets olikatillsyns- och planeringsfunktioner. Liksom pä andra områden måste lagstiftarenhär göra en avvägning mellan olika motstridiga intressen - ä ena sidan denviktiga kontroll som ligger i insyn i den offentliga verksamheten och å andrasidan den enskildes berättigade krav på att inte förorsakas ekonomiskaföriuster vid fullgörandet av sin uppgiftsskyldighet gentemot det allmänna. Deavvägningar som i nämnda hänseenden gjorts i propositionen bygger i vad gäller8 kap. på huvudprinciperna i gällande rätt och får enligt utskottets meningaccepteras mot bakgrund av de erfarenheter härav som vunnits. KU 1979/80:37 30 Beträffande den fråga som tagits upp i motionenvill utskottet framhålla, att läkemedelsförordningen (1962:701) föreskriver,att läkemedel vid utlämnandet skall vara fullständigt deklarerat med avseendepå sammansättning samt halt av ingående beståndsdelar, om ej socialstyrelsenmedgivit annat. Detta innebär enligt vad utskottet erfarit, att denfullständiga sammansättningen på registrerade läkemedel är tillgänglig förenvar. Vad som åsyftas i motionen torde heller inte vara detta utan i ställetde handlingar som avses i 2 § 2. i civilförvaltningens sekretesskungörelse(1939: 7) nämligen rapporter och andra handlingar avseende socialstyrelsenskontroll av och tillsyn över läkemedel m. m. Enligt detta stadgande som ärutfärdat med stöd av bemyndigande i 21 § sekretesslag får dockhandling utlämnas om det är påkallat av hänsyn till det allmännas intresse. Utskottet,som utgår från att liknande föreskrifter kommer att utfärdas med stöd av 8 kap.6 § förslaget till sekretesslag, anser att en sekretessregel av denna innebördär svär att undvara med hänsyn till att röjande av sädana uppgifter som det härär fråga om kan medföra ekonomisk skada för enskild. Utskottet vill emellertidpeka på den rätt som stadgandet ger regeringen att meddela undantag fränsekretessen, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas. Med detanförda avstyrker utskottet motionen. Produktkontrollnämndenshandlingar är enligt gällande rätt sekretess-skyddade jämlikt 21 § 1937 årssekretesslag och 2 § 31. i civilförvaltningens sekretesskungörelse. Någonändring av gällande rätt på området torde inte vara avsedd. Samma sekretesskommer således att gälla med stöd av en enligt 8 kap. 6 § utfärdadregeringsförordning. Sekretessen skall emellertid inte hindra insyn förarbetstagarorganisation eller skyddsombud i frågor pä den egna arbetsplatsensom har anknytning till arbetsmiljölagstiftningen. Detta följer av 14 kap. 7 §jämfört med 8 kap. 2 §. Härmed kan det bli möjligt för skyddsombud och fackligrepresentant vid ett företag att få tillgång till information angåendesammansättningen av i arbetsmiljön förekommande material. Däremot tordemotsvarande insynsmöjlighet inte föreligga i vidsträcktare mening och såledesinte för andra produkter än de som ingår i arbetsmiljön i det konkreta fallet. Detbör nämnas, att LO och Tjänstemännens centralorganisafion (TCO) den 12 november1979 inkom med en framställning till regeringen att få del av sekretesskyddadeuppgifter på arbetsmiljö- och produktkontrollområ-det. haderegeringen dels givit produktkon-trollnämnden i uppdrag att isamband med det fortsatta arbetet med produktregistret närmare utreda vissafrågor av betydelse för den fortsatta uppbyggnaden av registret, dels den 31maj 1979 tillkallat en särskild utredare för att lägga fram förslag om hur enväl fungerande och kvalificerad bevakning samt en god informationsspridningrörande arbetsmiljörisker skulle genomföras. I förstnämnda uppdrag ingår bl.a. att redovisa de erfarenheter i fråga om sekretess som görs i det aktuellaskedet av KU 1979/80:37 31 uppbyggnadenav registret och att överväga den framtida utformningen av sekretessen föruppgifter som lämnas till registret. Det förutsattes att produktkontrollnämndenunder utredningsarbetet skulle samråda med berörda myndigheter ocharbetsmarknadsorganisationer. Genom beslut överlämnaderegeringen ;s och TCO;s framställning till nu berörda utredningar förbeaktande i det fortsatta utredningsarbetet. Fråganom insynen i produktkontrollnämndens register för hälso- och miljöfarliga ämnenär som framgått av LO:s framställning till utskottet av stor betydelse förarbetstagarorganisationerna med hänsyn till dessas behov av en god informationom riskerna i arbetsmiljön. Även näringslivsorganisationerna har i sinskrivelse till utskottet fäst stort avseende vid frågan med hänsyn till denspeciellt känsliga natur som materialet i registret har. Motbakgrund av det anförda är det enligt utskottets mening värdefullt att berördafrågor blir mera allsidigt belysta genom de utredningar till vilka regeringenhänvisat LO:s och TCO;s skrivelse. I avvaktan på utredningsresultaten godtarutskottet propositionens förslag, som ju innebär att insyn i registret kanmöjliggöras för skyddsombud och arbetstagarrepresentanter i det enskildaarbetsmiljöärendet. Ianslutning till det föreslagna regelsystemet i 8 kap. 6 § vill utskottet ocksånågot beröra de s. k. etiska kommittéer som instiftats inomvissa högskoleområden, i förekommande fall med inslag av representanter för detallmänna. Enligt vad utskottet erfarit är dessa kommittéers ställning underutredning, varvid det dock står klart enligt ett avgörande från regeringsrätten(R 79 2:11) att en sådan kommitté var att betrakta som myndighet i TF:s mening.Utskottet förutsätter att frågan om sekretess för handlingar vid dessakommittéer kommer att övervägas i anslutning till den förordning som enligtbemyndigandet i 8 kap. 6 § skall utfärdas av regeringen. Bestämmelseni 9 § omfattar bl. a. forskning vid universitet och högskolor som utförs förenskilds räkning. På detta område föreligger enligt gällande rätt sekretesskyddendast för undersökningar och utredningar som görs vid . Fråganom sekretessens utvidgning till universitets- och högskoleområdet i desshelhet har inte närmare diskuterats i propositionen. Under remissbehandlingenav promemoria tog universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) upp problemet och underströk därvid betydelsen av öppenhet och insyn pädetta område, eftersom det grundläggande för all vetenskaplig forskning äroffentlighet och öppet idéutbyte forskarna emellan. För att även denindustriella uppdragsforskningen skulle främjas och underiättas föreslog dockUHÄ att en möjlighet till sekretess skulle införas för uppdragshandlingar i defall dä uppdragsgivaren och läroanstalten särskilt enades om detta i avtaletrörande uppdraget. Om läroanstalten senare skulle finna att det allmännasintresse krävde offent- KU1979/80:37 32 lighet skulle läroanstaltens styrelse enligt UHÄ kunnaförordna om detta. Liknande uppfattning redovisades av . De forskningsuppdrag som universitet och högskolorerhåller frän enskilda får enligt utskottets uppfattning anses vara ettviktigt led i vetenskaplig utveckling med hänsyn till den stimulans och deresurser som pä detta sätt kommer forskningen till godo. Eftersom uppdragsforskningeni många fall går ut på att vidareutveckla uppdragsgivarens produkter kan detvara naturligt om denne inte alltid vill bringa uppdraget eller forskningsresultatettill offentligheten. Sekretess kan därför vara en förutsättning för attuppdraget skall ges till en forskare eller ett forskningslag vid en offentligundervisningsanstalt. Å andra sidan är det som särskilt UHÄ framhållit mycketviktigt med offentlighet och insyn i forskningen både för att upprätthållaallmänhetens förtroende för forskningen och för att stimulera ett frittidéutbyte mellan olika forskare. Enligt utskottets mening kan man trots de starka skäl somföreligger för full insyn i forskningen inte bortse frän att sekretess ofta kanvara en förutsättning för att uppdraget över huvud taget skall gå till ettoffentligt organ som ett universitet eller en högskola. Möjlighet tillsekretess måste därför enligt utskottets mening finnas. Förslaget i promemoria gick ut påatt den enskilde kundens begäran om sekretess alltid skulle respekteras.Däremot skulle enligt promemorian till skillnad frän vad föreslagitsekretess inte kunna uppkomma redan på den grund att uppdragsgivaren medsäkerhet måste ha avsett detta. Promemorieförslaget innebar således, att denuppdragsgivare som ville åtnjuta sekretess måste ha framställt en uttryckligbegäran härom, t. ex. i det avtal som träffats mellan honom och myndigheten. Föredragande statsrådet anser, efter viss remisskritik avpromemorieförslaget, den lämpligaste lösningen på problemet vara attsekretesskydd skall föreligga om det måste antas att uppdraget har lämnatsunder förutsättning att uppgiften inte röjs. Han framhåller, att en sådanformulering understryker att det är fråga om en sekretess av närmastförtroendekaraktär. Sekretesskyddet måste dock framstå som så väsentligt föruppdragsgivaren att han utan detta skydd skulle ha avstått från att lämnauppdraget. Sekretesstiden i 9 § - med ett undantag längst - ärdensamma som för flertalet stadganden i 8 kap. Såväl i promemorian som ipropositionen anses det lämpligt med en sådan enhetlig sekretesstid. Enligt utskottets mening kan man utgå från att ettforskningsuppdrag som lämnas från en enskild till en forskare ellerforskningsinstitution vid ett universitet eller en högskola normalt ges formenav ett skriftligt avtal. Som framhålls i propositionen (s. 52) kan detemellertid enligt grundlag inte anses tillätet att ålägga sekretess i allmänverksamhet genom avtal. Detta skulle enligt utskottets mening bli den reellainnebörden av en föreskrift KU1979/80:37 33 som gick ut på att den enskildes begäran om sekretessalltid skulle respekteras. Den utformning 8 kap. 9 § fått i propositionen fårdärför anses stå i bättre överensstämmelse med grundlag än en lagkonstruktionsom förutsätter att sekretessfrågan blir föremål för diskussion mellanparterna innan uppdraget lämnas. Sistnämnda ordning skulle vidare vara mindrelämplig för många av de andra uppdrag som omfattas av stadgandet eftersomuppdraget i dessa fall kan ha en så vardaglig karaktär att det normalt intefinns anledning att särskilt aktualisera sekretessfrågan när lippdraget ges. Med det anförda ansluter utskottet sig till propositionensförslag att sekretess enligt 8 kap. 9 § skall gälla om det måste antas attuppdraget lämnats under förutsättning att uppgiften inte röjs. Utskottet villtillägga, att denna bedömning självfallet skall göras av den som har att prövautlämnandefrägan. Med hänsyn till det särskilda insynsintresse som allmäntkan anses finnas för forskningsresultat är det enligt utskottets meningvärdefullt att stadgandet ger regeringen rätt att i det enskilda fallet medgeundantag från sekretessen. Utskottet anser vidare, att offentlighetsintressetnär det gäller forskning motiverar en kortare sekretesstid i förhållande tillandra fall som omfattas av stadgandet. Enligt utskottets mening finns det inteanledning anta, att sekretessbehovet pä detta område kan kvarstå än10 år efter det att uppdraget avslutats. Utskottet lägger i bil. 1 fram förslag till ändrad lydelseav 8 kap. 9 § i enlighet med vad utskottet nu förordat. 9 kap. I och 2 §§ I dessa stadganden behandlassekretessen i skatteärenden, varmed avses skatt på inkomst eller förmögenhet,omsättningsskatt, tull och annan indirekt skatt. Med skatt jämställs bl. a.arbetsgivaravgift och skattetillägg. Huvudregeln är att sekretess gäller i myndighetsverksamhet som avser bestämmande av skatt och dithörande frågor för uppgift om enskildspersonliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretessen skall här inte föregåsav en prövning, om utlämnandet är förenat med någon skada. Undantag isistnämnda hänseende medges dels för uppgift hos , som får lämnas ut,om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skadaeller men, dvs. ett omvänt skaderekvisit, dels för uppgift i mål hos domstol,där sekretessen i princip gäller endast om det kan antas, att den enskildelider skada eller men om uppgiften röjs, dvs. ett rakt skaderekvisit. Frånsekretessen är bl. a. taxeringsbesluten i princip undantagna. Under utskottsbehandlingen har fråga väckts om inte ettomvänt skaderekvisit borde införas även på det område som enligt förslaget ärbelagt med absolut sekretess. Ett yrkande av samma innebörd har framställts imotionen 1979/80: 1056 av och (båda s). 3 1979/80. KU1979/80:37 34 Frågan har också tagits upp i en avde i det föregående omnämnda skrivelserna till utskottet. Enligt gällande rätt avser sekretesskyddet päskatteområdet vissa handlingar, t. ex. självdeklarationer ochrevisionspromemorior, medan, som framgår av det föregående, propositionensförslag innebär, att alla uppgifter som rör enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden inom den egentliga beskattningsverksamhetensekretessbeläggs oavsett i vilken handling de finns. Propositionen bygger i nämnda hänseende på det förslag somlades fram i promemoria. Enligt denna skulle dockutlämnandet bedömas med ledning av ett omvänt skaderekvisit. Enligt föredragande statsrådet talar övertygande skäl föratt behålla den nuvarande sekretessnivån på skatteområdet. Särskiltbeaktansvärt anser han detta vara med hänsyn till de skattskyldigas långtgåendeplikt att lämna uppgifter angående sina privata förhållanden. Insynsintressetkan, anförs det vidare, beaktas på annat sätt, t. ex. genom att undanta beslutom taxering och skatt m. m. från sekretess. Utskottet har inhämtat skatteutskottets yttrande i frågaom sekretessens styrka på skatteområdet. , vars yttrande återgesi sin helhet i bil. 4, ansluter sig till propositionens förslag. Utskottet har med hänsyn till den omfattandemyndighetsutövning det är fråga om pä skatteområdet viss förståelse för de kravsom rests på att möjliggöra en ökad insyn genom att pä området i dess helhetgöra sekretessen beroende på en skadebedömning. Enligt utskottets mening tillgodosesemellertid insynsbehovet i inte obetydlig utsträckning genom att skattemyndigheternasbeslut i huvudsak är offentliga. Vidare är insynsmöjligheterna i skattedomstolväsentligt större än i första instans genom att sekretessen där görs beroendeav om ett röjande kan antas medföra skada eller men för den enskilde. Mot bakgrund av det anförda anser utskottet sig böra godtapropositionens förslag, som bygger på önskemål från ett flertalremissinstanser och som också har stöd av ett enhälligt skatteutskott.Utskottet avstyrker följaktligen motionen 1979/80: 1056 av ochKurt-Ove (båda s) vad gäller yrkandet om införande av ettskaderekvisit. I detta stadgande reglerassekretess i verksamhet som avser framställning av statistik m.m. Förslagetinnebär absolut sekretess, alltså utan skaderekvisit, för sådan särskildverksamhet hos myndighet som avser framställning av statistik, eller efterregeringens förordnande annan därmed jämföriig undersökning, som utförs avmyndighet. Det krävs för att den absoluta sekretessen skall gälla, attuppgifterna avser enskilds personliga och ekonomiska förhållanden och att dekan hänföras till den enskilde. Är inte sistnämna krav direkt uppfyllt ellerrör det sig om vissa andra KU 1979/80:37 35 uppgifter,som t. ex. angår avliden eller behövs för forskning, gäller sekretess om detinte står klart, att uppgifterna kan lämnas utan att den som uppgiften röreller någon honom närstående lider skada eller men. Ifrågavarandesekretess är inte undantagen från generalklausulen i 14 kap. 3 § och en uppgiftkan således lämnas till annan myndighet, om intresset av att uppgiften lämnasuppenbarligen har företräde framför sekretessintresset.