bet · G301JuU3 · 1979-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om den polisiära säkerhetstjänsten I den under den allmänna motionstiden väcktamotionen 1978/79:221 av m. fi. (vpk) yrkas att beslutaratt hos regeringen begära att en parlamentarisk utredning, vari de femriksdagspartierna är företrädda, tillsätts för att granskasäkerhetspolisens verksamhet och föreslå åtgärder i syfte att tryggamedborgarnas rättssäkerhet. Imotionen återges uppgifter om alt säkerhetspolisen bedriver en verksamhet medåsiktsregistrering och telefonavlyssning som slår i strid med grundläggandemedborgerliga rättigheter. Officiella försäkringar om all gällande bestämmelserinte har överträtts har enligt motionärerna inte kunnat skingra misstankarna iangivna hänseenden. Till stöd för uppgifterna hänvisar motionärerna bl. a. tilluttalanden i tidningspressen av en tjänsteman vid säkerhetspolisen. 1 den under den allmänna motionstiden väcktamotionen 1978/79:1753 av m. fi. (s) yrkas alt riksdagenuttalar sig för en översyn med uppgift atl förbättra den parlamentariskakontrollen över säkerhetspolisen i enlighet med vad som anförs i motionen. Imotionen framhålls att säkerhetspolisens verksamhet gång efter annan harkritiserats såväl i som från allmänhet och anställda inomsäkerhetspolisen. Kritiken har enligt motionärerna gällt bl. a. bristandekontroll över säkerhetspolisen, lagstridigt utlämnande av uppgifter fråntelefonavlyssning, obehörigt utbyte med utländsk säkerhetstjänst ochoiill-låten registrering av politiska åsikter. I samband med kritiken harenligt motionärerna påpekats alt bristande samhällspolitisk kunskap lett tillatl brott mot rikets säkerhet schematiskt bedömts efter en politisk skala frånhöger lill vänster. 1 motionen uttalas atl säkerhetspolisens parlamentariskaledamöter uigörsamhällets enda kontroll över säkerhetspolisens hela verksamhet.Bl. a. mot bakgrund härav återges i motionen önskemål om alt verksamheten ommöjligt borde ske med större öppenhet. Enligt motionärerna bör arbetsformernaoch riktlinjerna för .säkerhetspolisens verksamhet ses över. Översynen börfrämst gälla frågan om hur den parlamentariska kontrollen av verksamheten kanförbättras. bör enligt motionärerna övervägas bl. a. omgodmansförfarande vid telefonavlyssning tillräckligt väl tillgodoser denpersonliga integriteten. Motionärerna för fram tanken att översynen böranförtros polisutredning. med anledning av propositionen 1978/79:111 om åtgärder mot I 1979/80. JuU 1979/80:3 2 krångeloch onödig byråkrati m. m. väckta motionen 1978/79:2467 av m. (vpk) yrkas - såvitt den hänvisats till justitieutskotiet - alt riksdagenuttalar att den del av säkerhetspolisens organisation som innebär registreringoch rapportering av politisk verksamhet bör upplösas och anslagen reduceras ienlighet härmed. Imoiionen uppges att det i högre grad än haravslöjats alt säkerhetspolisen bedriver verksamhet med åsiktsregistrering ochtelefonavlyssning som strider mot demokratiska principer saml att säkerhetspolisenockså har skandaliserats av spionaffärer. Mot denna bakgrund är del enligtmotionärerna angeläget att ånyo resa kravet att en parlamentarisk kommissiontillsätts för att granska verksamheten och föreslå åtgärder för att tryggamedborgarnas säkerhet. Enligt motionärerna bör säkerhetspolisens verksamhetbegränsas till atl motverka spionage och förebygga fascistiska ligorsverksamhei. Den polisiära säkerhetstjänsten i , officielltbenämnd "särskild polisverksamhet för hindrande och uppdagande av brottmot rikets säkerhet m. ", leds av . Säkerhetstjänstensuppgift är enligt 4 § instruktionen (1965:674) för atlhindra och uppdaga brott mot rikets säkerhet. Med rikets säkerhet avses såvälden inre säkerheten för statsskickets bevarande som den yttre säkerheten forellnationellt oberoende. Säkerhetstjänstenkan med hänsyn lill sina funktioner delas in i förebyggande verksamhet, sombedrivs framför allt genom säkerhetsskyddstjänsten, och utredande verksamhet,dvs. Säkerhelsskyddstjänsten brukar- med den systematiksom har kommit till uttryck bl. a. i kungörelsen (1966:667) om säkerhetsskydd vidstatsmyndigheter- delas in i sekretesskydd, tillträdesskydd,infillralionsskydd, kontroll av säkerhetsskyddet samt utbildning isäkerhetsskydd. Sekretesskyddetskall tjäna till skydd för alt innehållet i hemlig handling eller annan uppgiftav betydelse för landets säkerhet ej kommer till obehörigs kännedom. Tilllrädesskyddetomfattar skydd mot obehörigt tillträde till kontor, byggnad, anläggning,fartyg, luftfartyg, område m. m., där hemlig handling eller information finnseller hemlig verksamhet bedrivs. Infiltrationsskyddetavser att genom personalkontroll säkerställa atl endast personer som ärpålitliga från säkerhetssynpunkt får tjänst, vikariat eller JuU 1979/80:3 3 uppdragsom är av betydelse för rikets säkerhet och som därför har placerats i s. k.skyddsklass enligt personalkontrollkungörelsen (1969:446). Kontrollav säkerhetsskyddet åsyftar alt utröna detta skydds effektivitet och kvalitetgenom kontroller. Utbildningi säkerhetsskydd syftar till att meddela kunskap i säkerhetsfrågor och verkaför att säkerhetsmedvetandet hålls på en med hänsyn till andra skyddsåtgärdergodtagbar nivå. Till säkerheisunderrätlelsetjänsten hör inhämtande,insamlande och bearbetande av sådant underrältelsematerial, som behövs för altangrepp mot landets inre och yttre säkerhet skall kunna bedömas och bekämpas.Inhämtande och insamlande av underrältelsematerial kan ske genom öppna källor,genom hemliga kanaler och genom spaning. Bearbetning innebär alt det inhämtadematerialet görs tillgängligt för studium genom översättning, sammanställning,referat etc. Till säkerhetsunderrättelsetjänslen räknas systematiskt ävenerforderlig delgivning av säkerhetsunderrättelsematerial mellan den polisiärasäkerhetstjänsten och andra organ inom totalförsvaret. Rikspolischefen är chef för . Hanär också ordförande i styrelsen. I styrelsen ingår vidare överdirektören samlsex av regeringen utsedda lekmannarepresenlanter. Dessa är f. n. ledamötereller f. d. ledamöter av och företräder de fyra största politiskapartierna. Inomstyrelsen finns en säkerhetsavdelning som beslår av trebyråer. Säkerhetsavdelningen, som 'förestås av en avdelningschef, är lillskillnad från övriga avdelningar inom styrelsen inte underställd överdirektörenutan lyder direkt under rikspolischefen. Säkerhetsavdelningenutgör säkerhetspolisens centrala ledning. Till denna ledning är knuten enfältorganisation. Den del av fältorganisationen som finns i ärintegrerad med den centrala ledningen. I övrigt utgörs fältorganisationen avett antal säkerhetssektioner i olika delar av landet. Dessa sektioner lyderdirekt under och är alltså inteunderställda lokal polischef Detre byråerna inom säkerhetsavdelningen benämns A, B och C. De är indelade isektioner, som vardera i sin tur har delats in i mindre enheter, de fiestabenämnda rotlar. ByråA har sitt arbete inriktat på säkerhetsskyddstjänst. På den ankommer alltsåfrågor som rör handhavande av hemliga handlingar, frågor om tillträdesskydd,personalkontrollärenden, industriskyddsärenden och personskydd. Vid byrå Afinns också en signalspaningssektion, en försvarsen- JuU 1979/80:3 4 het,en teknisk rotel och en enhet för intern utbildning. ByråB sysslar med säkerhetsunderrättelsetjänst. Byrån är indelad i sektioner förspaning och bearbetning. Indelningen på underenheter är fiexibel för att minskasårbarheten. Tyngdpunkten i arbetet vid byrå B gäller sådan verksamhet somberör rikets yttre säkerhet, i första hand främmande maktersunderrättelseverksamhet här i landet och deras kontakter. Påbyrå C (kanslibyrån) ankommer sedvanliga administrativa funktioner såsompersonaladministration, arbete med peiitaframställningar samt redovisning,planering och rationalisering. Härtill kommer vissa andra centrala och förverksamheten gemensamma funktioner. Vid kanslibyrån finns ett för den särskildapolisverksamheten erforderligt register. För registret, som är ettspaningsregister jämförligt med andra sådana register för t. ex. brottsutredningoch narkoiikaspaning, gäller liksom för andra polisregister bestämmelserna i lagen(1965:94) om polisregister. Härjämte ges kompletterande stadganden ipersonalkontrollkungörelsen (1969:446, ändr. senast 1976:110). Somlednings- och serviceorgan åt avdelningschefen har inrättats ettsekretariat. Sekretariatet skall samordna verksamheten vid sektionerna utanförStockholm samt utföra kvalificerad och övergripande bearbetning och analys. Istatsbudgeten är upptaget ett särskilt anslag för den särskilda polisverksamheten.Anslaget, som är ett förslagsanslag, uppgår för innevarande budgetår enligtriksdagens beslut till . 1978/79:100 bilaga 5 punkten B 4,JuU 20, rskr 168). Personalkontroll får enligt den förut nämndapersonalkontrollkungörelsen ske i fråga om vissa tjänster som av hänsyn tillderas betydelse för rikets säkerhet är hänförda till skyddsklass. Fråga omutlämnande av uppgift ur polisregister för personalkontroll prövas avrikspolisstyrelsen. Styrelsen skall vid sådan prövning - utom vid fall som härsaknar betydelse - bestå av rikspolischefen, säkerhetsavdelningens chef och dei styrelsen ingående lekmannarepresentanterna. Styrelsen är beslutför omrikspolischefen och minst tre av lekmannarepresentanterna är närvarande.Uppgift får lämnas ut endast om alla är ense härom. Om någonlekmannarepresentant begär det skall frågan om utlämnande hänskjutas tillregeringen. Innan uppgift lämnas ut bör i de fall och i den omfattning somanges i personalkontrollkungörelsen den som uppgiften avser ges tillfälle altskriftligen eller muntligen yttra sig i ärendet. Enligt2 § personalkontrollkungörelsen får i det hos säkerhetsavdelningen fördaregistret införas uppgifter som behövs för den särskilda polisverksamheten.Anteckning i registret får emellertid enligt samma paragraf icke göras enbartav det skälet att någon genom tillhörighet lill organisation eller på JuU 1979/80:3 5 annatsätt givit uttryck för politisk uppfattning. 1skrivelse lill har Kungl. Maj:tmeddelat vissa bestämmelser angående inriktningen av säkerhetspolisens arbete.1 samband härmed ändrades också 2 § personalkontrollkungörelsen. Bestämmelsernainnebär ett klarläggande i frågan om åsiktsregistrering och en särskildmarkering av nödvändigheten att ägna skärpt uppmärksamhet ål utländskaestremister. Ändringen i 2 § personalkontrollkungörelsen innebar attföreskrifter angående tillämpningen av bestämmelsen om förbud mot anteckning isäkerhetsavdelningens register enbart av del skälet att någon genomtillhörighet till organisation eller på annat sätt givit uttryck för politiskuppfattning skall meddelas av Kungl. Skrivelsentill innehåller vissa sådana närmare föreskrifter. Genomdem klargörs principerna för registrering när det gäller medlemmar i politiskaorganisationer som har våld på sitt program eller som kan befaras använda våldför sina politiska syften. Medlemmar i eller sympatisörer med utländskaextremislgrupper som kan befaras här i riket eller i andra stater bedriva ellerha bedrivit politisk omstörtningsverksamhet, vari ingår utnyttjande av våld,hot eller tvång som medel, skall normalt alltid registreras. Beträffandemedlemmar i svenska politiska organisationer som enligt sina program skall verkaför alt omvandla samhället med våld skall utgångspunkten däremot vara attregistrering får ske endast om vederbörande genom sina åtgärder gett anledningtill misstanke att han kan vara beredd att delta i verksamhet som innebär faraför rikets säkerhet eller som syftar lill och är ägnad att med våld förändradet demokratiska statsskicket eller påverka rikets ställning som oberoendestat. Kungl.Maj:l har utfärdat ytterligare föreskrifter om principernaför registreringen. Dessa är hemliga. a. till skydd för medborgarnas integritet finnsvissa särskilda kontrollfunktioner beträffande säkerhetspolisens verksamhet.Utskottet vill - utöver utskottets egna möjligheter härvidlag - särskiltframhålla atl lekmannarepresentanterna i har en allmäninsyn i verksamheten och -som framgått av det anförda - ett avgörandeinflytande på frågor om alt utlämna uppgifter ur säkerhetspolisens register.Även ombudsmän () och jusiitiekanslern () har oinskränktamöjligheter till insyn i verksamheten. Som anges i konstitutionsutskottetsgranskningsbetänkande KU 1978/79:30 (s. 33 ff och s. 298 fO har ocksåregeringen genom justitieministern full insyn i verksamheten; justitieministernhar med närvaro även av statssekreteraren i statsrådsberedningen regelbundnasammanträffanden med rikspolischefen och chefen för säkerhetsavdelningen,varvid aktuella ärenden gås igenom. Som exempel på JO:s ochJK:s granskningsverksamhet kan nämnas JuU 1979/80:3 6 År1972 tog JO upp ett särskilt ärende om (se JO:s ämbetsberättelse 1973s. 43,jfr JuU 1973:6 s. 3). 1 sitt beslut fann JObl. a. alt tillämpning av reglerna i personalkontrollkungörelsenstod i god överensstämmelse med föreskrifterna i kungörelsen och inte hellereljest gav anledning lill någon erinran. Han framhöll särskilt alt någonpolitisk åsiktsregistrering inte förekom. Liknande resultat redovisades iämbetsberätlelsen 1976/77 (s. 49) 1976 avslutad utredning omifrågasatt registrering av politiska åsikter vid sjukvårdsförvaltningen iGöteborg m. m. Efter en utredning rörande samarbete mellan säkerhetspoliseni och i konstaterade JO atl han inte funnitanledning atl rikta kritik mot eller befattningshavare därför det samarbete som ägt rum. - har säkerhetspolisens verksamhet efteranmälan av en tjänsteman vid säkerhetsavdelningen granskats av både JO och JK.Beslut i ärendena meddelades resp. den 24 november 1978.Granskningarna gav i intet av fallen anledning till kritik motrikspolisstyrelsen (se KU 1978/79:30 s. 301). Vissautredningar rörande säkerhetstjänstens verksamhet Den parlamentariska undersökningskommissionenangående flykting-ärenden och säkerhetstjänst lämnade i sitt betänkande (SOU1948:7) angående säkerhetstjänstens verksamhei en ingående redovisning av bl. a.säkerhetstjänstens organisation och verksamhet under andra värlskrigel. i Wennerströmaffären redovisade i sitt utlåtande (SOU1968:4) Handläggningen av säkerhetsfrågor utförliga synpunkter på säkerhetstjänstensbedrivande (jfr SOU 1964:15 och 17). 1anslutning till att det avslöjats atl en person, somtjänstgjort vid , under avsevärd tidutlämnat hemliga uppgifter till rhililära underrättelsetjänsthar regeringen tillsalt en särskild juristkommission för viss undersökning.Kommissionen skall dels utreda de närmare omständigheterna kring frågan hur denaktuella spionverksamheten har kunnat fortgå så lång lid som skett, delsundersöka om det mot bakgrund av det inträffade förekommer anledning lillytterligare åtgärder för alt förebygga riskerna för fortsatt brottslighet avaktuell art. Kommissionen avser alt i en första rapport redovisaomständigheterna i och sin bedömning av fallet. Rapporten beräknas bli avlämnadtill regeringen . Kommissionen kommer att senare redovisa sinaöverväganden i fråga om förebyggande åtgärder. JuU 1979/80:3 7 1 samband med prövningen av anslagen till densärskilda polisverksamheten har utskottet samt vid1978/med anledning av motioner ägnat särskild uppmärksamhet åtbl. a. säkerhetspolisens organisation och inriktningen av dess verksamhet (seJuU 1978/79:20). Yrkandena i motionerna har bl. a. haft likartad innebörd somdet i motionen 1978/79:2467 framställda yrkandet. harmotionsyrkandena under stor politisk enighet avstyrkts av utskoitet ochavslagils av . I anslutning till den nu angivna utskottsbehandlingenhar utskottet vid ett flertal tillfällen inhämtat upplysningarom den särskildapolisverksamheten vid hearings med företrädare för saml vid besök hos säkerhetsavdelningen. Spörsmåletom en utredning angående säkerhetspolisens verksamhet behandlades i enfrågedebatt under föregående (prot. 1978/79:23 s. 12).Frågan gällde bl. a. om justitieministern var beredd att medverka till enparlamentarisk utredning, sammansatt av företrädare från samtliga femriksdagspartier, föralt utreda säkerhetspolisens verksamhet vad gälleråsiktsregistrering, telefonavlyssning och utlämnande av uppgifter frånpersonregister. Justitieminister hänvisade bl. a. till en dåpågående översyn av verksamheten som beslutals av , och hanansåg det inte påkallat med en särskild kommitté för ändamålet. Somframgått av redogörelsen ovan har vid föregåenderiksmöte granskat vissa frågor med anknytning till kontrollen avsäkerhetspolisens verksamhet (KU 1978/79:30 s. 33). Efter att ha redogjortförde möjligheter lill kontroll och insyn i verksamheten som samhället harkonstaterade bl. a. atl del - mot bakgrund av altverksamheten i stor utsträckning är hemlig - är viktigt att de kontrollorgansom finns fungerar väl. Någon kritik mot säkerhetsavdelningen uttalades inte ibetänkandet. Översynav säkerhetspolisens verksamhet och organisation beslutade i plenumatt företa en översyn av säkerhetsavdelningens verksamhei i dess helhet bl. a.med sikte på både organisatoriska frågor och frågor om den parlamentariskainsynen. Vid översynen har uppmärksammats frågor som rör exempelvis avgränsningenmellan säkerhetsavdelningens arbete och den allmänna polisverksamheten samtavvägningen mellan öppenhet och slutenhet i säkerhetsavdelningens arbete.Rikspolisstyrelsen härden till regeringen lämnat enredovisning av översynens resultat med uppgift om bl. a. långsiktig inriktningoch prioriteringar saml förslag i organisatoriskt hänseende. I skrivelse lillregeringen har redovisat sina övervägandenrörande den parlamentariska insynen. JuU 1979/80:3 8 I fråga om organisationen har översynen bl. a.resulterat i atl antalet byråer inom säkerhetsavdelningen utökats från tidigaretvå till det nuvarande antalet, tre, och till att det förut nämnda sekretariatetål avdelningschefen inrättats. Förändringarna har särskilt gällt verksamhetenvid byrå B. Allmänt sett har den nya organisationen lett till en rak lednings-och ansvarsfunktion inom de olika verksamhetsgrenarna. Ianslutning till organisaiion.söversynen har beträffande verksamhetensinriktning i stort konstaterats atl här liksom i den allmänna polisverksamhetendet förebyggande arbetet är viktigast. Målsättningen anges därför vara atl ökade förebyggande insatserna inom de områden som är väsentliga förtotalförsvaret. Vad gäller t. ex. insatserna mot terrorism har uttalats atl demåste fortlöpande avvägas mot den internationella terrorismens utbredning ochden politiska utvecklingen i olika delar av världen. De insalta resurserna här,liksom då det gäller att motverka subversiva tendenser, måste dimensioneras såatt rätt information kan ges och överrumpling kan undvikas. Överväganden ifråga om avgränsningen mot den allmänna polisverksamheten har resulterat i engränsdragning som kommer att publiceras i form av föreskrifter ochanvisningar för polisverksamheten. Rekryterings-bestämmelserna har setts över,och nya föreskrifter i ämnet gäller fr. o. m. innevarande budgetår. I fråga ommöjligheterna att arbeta öppnare utan att effektiviteten blir lidande harutarbetats ett konkret program. Detta innebär bl. a. ökade kontakter medlänspolischeferna och polismästarna med information även lill ledamöterna ipolisstyrelserna. Särskild uppmärksamhet skall också ägnas möjligheterna atltillgodose massmedias behov av information i aktuella förundersökningsfall. Resultatetav översynen innebär vidare att särskilda åtgärder skall vidtas för alt gepersonalen en utvidgad utbildning, främst i fråga om en bredaresamhällsorienlering på olika områden. Härvidlag aktualiseras också möjligheternaatt sända olika specialister lill universitetsstudier i vissa bl. a.idépoliiiska och samhällsvetenskapliga ämnen. Ifråga Om insynen i säkerhetsavdelningens verksamhet uttalar rikspolisstyrelseni skrivelsen bl. a. följande. Den löpande parlamentariska insynen isäkerhetsavdelningens verksamhet sker normalt genom information lillledamöterna vid plenum då viss allmän information lämnas ochpersonalkontrollärenden föredras. Som ett led i en medveten strävan frånavdelningsledningens sida att öka informationen och den allmänna kunskapen omdet praktiska arbetet påbörjade parlamentarikerna enbesöksverksamhet som skall omfatta säkerhetstjänstens i Slockholm olika rotlaroch verksamheten där. Envidgad och regelbunden information till ansvariga politiker - i första handtill de parlamentariska ledamöterna i styrelsen-är till gagn för dem och försäkerhetstjänsten. Den tveksamhet som till viss del råder i politiska kretsarlill säkerhetsavdelningens åtgärder i olika ärenden torde härigenom kunnamotverkas och förståelsen för säkerhetstjänstens arbete öka. I betänkande årspolisutredning framförs angelägenheten av att JuU 1979/80:3 9 allmäntöka den politiska insynen i polisverksamheten. Det är naturligt alt dessatankegångar avspeglas också i den särskilda polisverksamheten. Säkerhetsfrågornatenderar att bli mer komplicerade och alltmer uppmärksammade av allmänhet ochföreträdare för massmedia. Del är även av dessa anledningar angeläget attparlamentarikerna i ökad utsträckning deltar i säkerheisverksamheten. Detär viktigt att informationen om den särskilda polisverksamheten ochmöjligheterna till insyn utformas så, att ledamöterna ges ingående del avverksamheten som kommit alt framstå som mest kontroversiell (telefonkontroll,nationell och internationell extremism samt terrorism) för alt kunna utåt svaraför att vidtagna åtgärder står i överensstämmelse med av statsmakterna lämnadedirektiv. Detär dock lika angeläget atl de parlamentariska ledamöterna inte deltar isäkerhetstjänstens operativa ledning eller i andra beslut än dem som anges iföreskrifter. Säkerhetstjänsten måste framstå som en helt opolitisk och klartpolisiär organisation. Fråganom en vidgad parlamentarisk insyn i avdelningens verksamhei är i första hand enfråga om ökad information till ledamöterna om verksamheten och inriktningen. Styrelsenhar därför beslutat atl informationen till de parlamentariska ledamöterna skallomfatta följande områden. Ärendefrekvens och aktuellt säkerhelsläge inomolika områden. Telefonkontrollverksamheten, antalet pågåendekontroller och grunderna för besluten. Förestående eller inledda större förundersökningarvilka kan bli särskilt uppmärksammade. Åtgärder som refereras eller kan förväntas blirefererade i massmedia. Principer rörande det internationella samarbetet. Allmän presentation av den särskildapolisverksamhetens olika områden genom föredrag och studiebesök. Styrelsens förslag till ändring avtillämpningsföreskrifterna till personal-kontröllkungörelsen innebär bl. a. attvissa uppgifter i samband med införandet i registret skall anmälas vidsammanträde i plenum. Om den föreslagna ändringen genomförs kommer detla atttillsammans med styrelsens funktion i samband med utlämnande av uppgifter ipersonalkontrollärenden att automatiskt ge ledamöterna en god inblick också iverksamheten på registersektionen. Normaltupptar redan nu frågor som rör den allmänna polisverksamheten huvuddelen avtiden vid plena. Vid tillfällen då mera omfattandefrågeställningar behandlas inom området för den särskilda polisverksamhetenuppkommer ofta tidspress. När informationen nu utökas och styrelsen i plenumföreläggs ytterligare uppgifter måste därför åtgärder på ett eller annat sättvidtas för atl kravet på mera utrymme för plenumbehandling av den särskildapolisverksamhetens ärenden skall kunna tillgodoses. Styrelsen härefter ingående diskussioner vid fleraplena slutligen funnit atl problemet kan lösas inom ramen för nuvarandestyrelses form och beslöt i plenum att väsentligen utöka antaletårliga sammanträden. Styrelsen sammanträder fortsättningsvis ivarje månad med undantag för månaderna då sammanträde hållesen onsdag . Ett av månadens två sammanträden skall företrädesvisomfatta JuU 1979/80:3 10 Denunder inledda besöksverksamheten vid de olika sektionerna inomavdelningen i skall fortsätta och om möjligt byggas ut. Ledamöternages därigenom möjlighet att i ökad omfattning följa verksamheten och utöva sinkontrollfunktion.