bet · G301KU17 · 1979-12-31 00:00:00 — mellan företrädare förolika uppfattningar i fråga om kvinnas behörighet 1 har enligt sin bekännelseBibeln som riktmärke och högsta norm. Våraolika uppfattningar har sin grund i att vi förstår och uppfattar Bibelnsbudskap olika, när det gäller utformningen av prästämbetet i vår kyrka. 2 Kyrkans bekännelse är ett uttryck förhur kyrkan vid olika tillfällen har tolkat budskap. Tillkomsten av 1958års behörighetslag innebar, all kyrkomötet fann prästämbetets öppnande förkvinnor vara förenligt med kyrkans bekännelse. Män och kvinnor har likabehörighet lill prästtjänst. 3 kyrkomötes särskilda utskottuttalade bl. a. att präst ej borde åläggas i tjänsten att utföra sådant somuppenbariigen skulle kränka hans samvete på grund av hans övertygelse i fråganom kvinnliga präster, den s. k. "samvelsklausulen". Denna regel villevärna om åsiktsfriheten i kyrkan och slå vakt om båda sidors rätt tillsamvetsfrihet. Det har emellertid blivit nödvändigt att närmare ange innebördenav denna rätt lill samvetsfrihet. De riktlinjer för samexistens och samarbetesom anges nedan skall gälla både för dem som är präster och för dem somhärefter inträder i prästämbetet i . Ingen skall tvingas att handla mot sitt samvete.Ingen får heller försöka hindra den som vill följa kyrkans gällande ordning.Där olika samvelsbestämda uppfattningar stöter mot varandra, måste kyrkansofficiella uppfattning vara huvudregel och ha företräde. Den som har annanuppfattning har rätt att träda åt sidan. Frågan om kvinnliga präster kan inte anses vara enexklusivt prästeriig fråga. Vid konkreta avgöranden måste andra församlingsborssamvelsbestämda uppfattning tillmätas stor betydelse. Den som har en annan uppfattning om kvinnasbehörighet till prästämbetet än kyrkans gällande ordning anger skall alltfortkunna vigas till präst och inneha prästtjänst i . KU 1979/80:17 äratt den blivande prästen är beredd till samarbete enligt de riktlinjer somanges här. Densom accepterar att bli biskop måste vara villig att vara biskop för bådemanliga och kvinnliga präster i stiftet. Ingenlår vägras prästvigning på grund av sitt kön. Ombiskop på grund av sin samvelsövertygelse ej anser sig kunna viga kvinnligprästkandidat skall denna - sedan hon av antagits för tjänst istiftet - beredas tillfälle till vigning i annat stift för tjänstgöring i detstift, för vilket hon blivit antagen. Densom avvisar erbjuden prästvigning därför att han ej anser sig kunna prästvigastillsammans med kvinnlig prästkandidat, kan inte räkna med att få säiskildprästvigning eller vigning genoni biskop i annat stift än det för vilket hansöker prästvigning. Förde prästkandidater som inte kan tänka sig att deltaga i en gemensam vigningfinns möjighet att ansöka om prästvigning i ett stift, där vid det tillfälletingen kvinna prästvigs, och att, efter viss tids tjänstgöring där, meddomkapitlets medgivande söka tjänst i annat stift. Tjänstgöringsföreskrifteroch befattningsbeskrivningar får inte göras beroende av om prästen är man ellerkvinna. Ordinarie 10 Varoch en är fri att inom ramen för gällande regler söka prästeriiga 11 Denövergripande synpunkten vid förordnanden bör vara - förutom tjänster församlingarnas behov - att förutsättningar skapas för ett fungerande Inga garantierkan dock ges föratt manliga och kvinnliga präster inteskall behöva samarbeta med varandra. 12.1 Gudstjänstlivet Församlings- 12.1.1 Församlingspräst skall i princip ha rätt atttjänstgöra i varje kyrka i gudstjänster pastoratet. Fördelning av tjänstgöringen får inteske med hänsyn till om prästen är man ellerkvinna. Densom inte kan göra liturgisk tjänst tillsammans med kvinnlig präst lår intehindra hennes tjänsteutövning men har rätt att själv avstå från att tjänstgöra.Vid behov ordnas biträde på annat sätt. KU 1979/80:17 Uppdragi 12.1.2 För samexistensen är det viktigt, att ingen präst åtarsig prästeriigl annan uppdrag i annan församling annat än på kallelse av eller isamförstånd.med församling denpräst som ansvarar för pastoralvården i församlingen. Härvidgäller att församlingsmedlem alltid har rätt att fl tillgång lill församlingskyrkanför förrättning i ordning. Vidare gäller, alt pastors prövningav fråga om kyrkas upplåtande i övrigt inte får göras beroende av om den prästsom har vidtalats att tjänstgöra är man eller kvinna. Prästernaär skyldiga att aktivt medverka till att åtgärder av demonstrativ art undviks idessa sammanhang. Närpräst som inte tjänstgör i församlingen kallas till församlingsdagar ellerdylikt, åligger det värdförsamlingen att i förväg klara ut prästernastjänstgöring i samband med besöket. Stifts-och 12.1.3 Vid stifts- och kontraktssamlingar av olika slag, kurseroch konferenser kontrakts- utsestill gudstjänstförrättare lämplig präst, oberoende av om prästen är man 12.2 Övriga uppgifter i tjänsten '2.1 Samexistensen förutsätter, all manliga och kvinnliga präster inom pastoratet sammapastorat samverkar i gemensamma uppgifter såsom expeditions- tjänstgöring,arbetsplanering och församlingsadminislration och att de i och utanför tjänstenbemöter varandra på det sätt som var och en har rätt att vänta av enmedkristen. Ompräst eller lekmannamedarbetare, som ansvarar för viss verksamhet, begärtillfällig hjälp i arbetet, skall sådan hjälp inte vägras på grund av olikaståndpunkter i frågan om kvinnliga präster. Omvänt gäller, att ingen oombeddskall ingripa i eller försöka påverka den verksamhet som annan svarar för. Kyrkliga 12.2.2 Det är väsentligt för samexistensen, alt ingen avvisar ledamotskap i uppdrag styrelser, kommittéer eller andra arbetsgrupper eller vägrar att åtagasig arbetsuppgift i stifteller rikskyrkligt organ med hänvisning till att detta förutsätter samverkan medpersoner, som har motsatt uppfattning i frågan om kvinnliga präster. Fortbild- 12.2.3 Olika ståndpunkter i frågan om kvinnliga präster lår inte tagas som skäl nings- för att utebli från överläggningar, fortbildningskurser eller dyliktsom kurser m. m. anordnasi tjänsten. KU 1979/80:17 Problem som uppstår löses i första hand pålokalplanet (inom församlingen/pastoratet/kontraktet) genom samråd mellan denärmast berörda och med ledning av ovan angivna riktlinjer. Kvarståroenigheten hänskjuis frågan till biskopen eller den han förordnar. Biskopenbiträds av stiftets samrådsgrupp. Samrådsgruppen är en referensgrupp, sominkallas när det gäller mera principiella frågor, vid allvariigare konfliktereller då någon av ledamöterna begär det. Samrådsgruppenbestår av 4-8 ledamöter. Stiftskretsen av utser hälftenav ledamöterna och stiftstingel (i stiftsrådet) den andrahälften. Förslag till rådgivandeorgan på riksplanet; Omen i annat sammanhang föreslagen juristtjänst inrättas vid Ärkebiskopenskansli, skall innehavaren av denna tjänst kunna konsulteras i här berördafrågor såväl av biskoparna och stiftens samrådsgrupper som av enskildaprästeroch lekmän. Han kan också adjungeras till stiften i enskilda ärenden. Vidsin sida skall han ha en referensgrupp, som består av fyra ledamöter, varavSvenska prästförbundet (från 1979-01-01 ) utsertvå, Rikskommillén försliftstingen en ledamot och församlings-och pastoratsförbund en ledamot. KU 1979/80:17 50 Undertecknade önskar göra följandeprotokollsanteckning. Vi hade önskat att punkten 7 skulle haft följandelydelse; "Den som accepterar att bli biskop måste vara villig att varabiskop för båda manliga och kvinnliga präster i stiftet och att viga såvälmanliga som kvinnliga kandidater." Dåkommer inte denna möjlighet, som vi föreslagit i punkten 8 beträffande vigningav kvinnliga prästkandidater i stift, där "biskop på grund avsamvelsövertygelse ej anser sig kunna viga kvinnlig prästkandidat" attpermanentas ulan får gälla under en övergångstid. Vivill understryka, att överenskommelsen kring dessa regler för samarbetet inomSvenska Kyrkan förutsätter att biskop aktivt medverkar till att i samtal medprästeroch prästkandidater som ej accepterar kvinnliga präster få dem att inseatt det är en förutsättning för prästeriig tjänst att i praktiskt handlandegodta och leva efter dessa regler. Dennapunkt har varit föremål för intensiva överläggningar. Under dessa samtal hardet understrukits, att även den prästkandidat som icke kan deltaga i gemensamvigning genom kyrkans försorg skall ges möjlighet att erhålla prästvigning. Omvid visst givet tillfälle den anvisade möjligheten genom KK 25/3 1958 ickeskulle föreligga, får alltså annan möjlighet sökas genom biskopsmötets ellerannat organs försorg. Vi har önskat att detta skulle införas i dokumentet,vilket dock icke vunnit anslutning av samrådsgruppens majoritet. Därför har vivelat till protokollet anteckna, att enligt vår uppfattning denna kategori avprästkandidater skall beredas möjlighet an erhålla prästvigning även i sådantläge. Det dokument som det nu föreligger enighet om,understryker klart att kvinnor är behöriga till prästtjänst enligt bekännelse. Ingenskall tvingas handla mot sitt samvete, men ingen får heller försöka hindra densom vill följa kyrkans gällande ordning. Ingen kvinna får sålundavägras prästvigning på grund av sitt kön. Därolika samvetsuppfattningar strider mot varandra har kvinnliga präster företrädeoch motståndaren rätt att träda åt sidan. Den som ej kan göra liturgisk tjänsttillsammans med kvinnlig präst är skyldig att lämna företräde ål den kvinnligaprästen. Församlingsbornas åsikter skall tillmätas stor betydelse. KU 1979/80:17 51 Enighet om detta är av avgörande betydelse för deolika meningarnas samexistens inom ram. Förvår del anser vi dock nödvändigt, att i det fortsatta arbetet påatt i praktiken genomföra beslut ytterligare bearbetar frågan omvigning av kvinnliga präster också i stift där biskop på grund avsamvetsbetänkligheter ej kan göra detta. Ett annat sätt att lösaproblemet än vad som anges i samarbetsreglerna vore att överväga att generelltavskaffa sliftsbandet, vilket innebär alt prästkandidat vigs till tjänst förSvenska kyrkan. Ytteriigare en annan lösning kunde vara att biskop i annatstift ges lagliga möjligheter att i sådana fall träda in i sin kollegas ställeoch i hans stift viga kvinnliga prästkandidater. Den biskop som vägrar bör harätt och skyldighet att träda åt sidan. Ifortsättningen gäller att den som accepterar att bli biskop måste vara villigatt vara biskop för både kvinnliga och manliga präster i stiftet; detta innebäratt viga och installera dem. Vivill vidare understryka det allvariiga i den situation som f. n. råder i fråganom kvinnliga präster i och med att en slor del av prästrekryteringen sker frångrupper som är negativa till kvinnliga präster. Om allt fler av Svenska kyrkanspräster kommer att tillhöra den åsiktsgrupp som ej tolererar kvinnliga präster,kommer snart en ohållbar situation alt uppstå mellan dessa präster och den heltövervägande majoritet av medlemmar som till fullo accepterarkvinnliga präster. Skulle så bli fallet måste frågan om villkoren för tjänstsom präst i ytterligare prövas. Delär också viktigt att understryka att överenskommelse kring dessa regler församarbetet inom förutsätter att biskop aktivt medverkar lill atti samtal med prästeroch prästkandidater som ej accepterar kvinnliga präster fådem all inse att det aren förutsättning för prästerlig tjänst att i praktiskthandlande godta och leva efter dessa regler. Vi utgår ifrån atttillkomsten av samarbetsdokumentel positivt kommer att medverka till enförändrad attityd hos dessa präster och prästkandidater. KU 1979/80:17 52 Motionerna....................................................... ...... I Riksdagsbehandlingen våren1977.......................... ..... 2 Stat-kyrka-förslaget 1978................................... ..... 3 Betänkande av kyrkomötetsutredningsnämnd.......... ..... 6 Fortsatt utredningsarbete.................................... ..... 8 och dessförslag....................... 14 kyrkomöte............................................ ... 14 Ny utredning..................................................... ... 15 Tillfälligupplåtelse av kyrkorum............................. Gällande rätt..................................................... 16 JO-avgörande 1978............................................ 18 Pågående utredning............................................ 18 Fråganom ändring i 19 kap. 2 § kyrkolagen............. 19 kap. 2 § kyrkolagen........................................ ... 18 Pågående utredning m. m.................................... 19 BilagaI Stat-kyrka-förslaget i SOU 1978:1 och 2(Sammanfattningen i SOU1978:1)..................................................... 25 Bilaga 2 Dir. 1979:102Kyrkomötets ställning, befogenheter och sam mansättning m.m............................................... 30 Bilaga 3 Dir. 1979:76Folkbokföringens framtida organisation 34 Bilaga 4 Dir. 1979:75Jämställdhet mellan kvinnor och män som präster i svenska kyrkanm.m............................... 40 Bilaga 5 Samrådskommitténsförslag till regler för samarbetet inom .................................................. 46 GOTAB 62951 Slockholm 1979