bet · G301CU33 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:33 medanledning av motioner om vissa åtgärder inom civilutskottets beredningsområdeför energihushållning och introduktion av nya energikällor, m. m. Utskottet behandlar i detta sammanhang motionerna 1979/80:1009 av m. fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, föreslås 1. att riksdagengodkänner de kompletterande riktlinjer för hushållning med energi i byggnaderm.m. som förordals i motionen, 2. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översynbeträffande inriktningen av energihushållningsåtgärder i befintlig bebyggelsei vad avser den kommunala åtgärdsplaneringen, byggnormer, samordnadfinansiering och styrmedel, 2056 avOlof m. fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, hemställs 6. b. att riksdagenhos regeringen begär tillsättande av en utredning som gör en översyn av reglerom byggande i byggnadslagstiftningen och Svensk byggnorm samt statliga låne-och bidragsregler för bostadsbyggande m. m. så att dessa regler förutom attfrämja energihushållningskrav aktivt kan öka förutsättningarna för introduktionoch användning av förnybara energikällor, 8. att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts beträffande a. ytterhgare riktlinjer för den fysiska riksplaneringenmed utgångspunkt i en ny struktur för energiproduktion, b. ett samlat arbete för att snabbt ge underlag förutformning av sådana materiella planeringsförutsättningar vid planering enligt byggnadslagstift ningen m.m. som.från struktur- och hushållningssynpunkt främjar en övergång till nya energikällor utan att bostadssociala mål eller vitala bevarandeintressen eftersatts, 2059 av () vari föreslås att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffa dentill knutna energihushållningsdelegationen i dess nuvarandeform. Motionerna 1979/80:1009 (s),yrkandena 1 och 2, saml 1979/80:2056 (s), yrkandena 6 b och 8, innehåller ettflertal förslag i ämnen inom civilutskottels beredningsområde som har sambandmed de energipolitiska frågorna. CU1979/80:33 2 Vad först gäller förslag omytterligare riktlinjer för den fysiska riksplaneringen får utskottet hänvisatill bedömningar som redovisas i rapporten med mark och vatten 2.Denna rapport remissbehandlas f. n. Det finns inte nu anledning lill någonåtgärd från sida. Utskottet avstyrker därför motion 1979/80:2056,yrkande 8 a. Förslaget om ell samlat arbete som skall ge underlag förvissa materiella planeringsförutsättningar vid planering enligtbyggnadslagstiftningen anknyter till yrkande 3 i motion 1979/80:1009, ettyrkande som behandlats i betänkande CU 1979/80:31. I nämnda belänkande fannutskottet motionärernas grundläggande syfte tillgodosett utan någon riksdagensåtgärd. Denna bedömning gäller även motion 1979/80:2056, yrkande 8 b. En översyn av regler om byggande i byggnadslagstiftningenoch Svensk byggnorm föreslås i motion 1979/80:1009, yrkande 2 (delvis), och1979/ 80:2056. yrkande 6 b (delvis). Vissa åtgärder i av motionärerna angivetsyfte har redan vidtagits. Överväganden om fortsatta åtgärder pågår inom bl. a.regeringens kansli, planverket och byggforskningen. Även stadsförnyelseutredningensarbete berör detta område. Utskottet förutsätter alt kommande förslag fill nyplan- och bygglag utformas så att den akfivt främjar energihushållning samtintroduktion och användning av nya energikällor. Någon ytterligare åtgärd frånriksdagens sida kan nu inte anses erforderlig. Det får förutsättas att frågornaäven fortsättningsvis följs med uppmärksamhet. Vidare förordas i mofionerna 1979/80:1009, yrkande 2(delvis), och 1979/80:2056, yrkande 6 b (delvis), överväganden m. m. om destatliga låne-och bidragsreglerna för bostadsbyggande och energisparstödet m.m.Motionärernas syfte är delvis tillgodosett genom den beslutadefinansieringsförordningen för energisparstödet. Stadsförnyelseutredningenbehandlar också hithörande frågor. Det får förutsättas att ytterligareöverväganden i denna del löpande sker inom ochbostadsstyrelsen utan någon åtgärd. Slutligen berörs frågor om energihushållning i befintligbebyggelse genom förslagen i motion 1979/80:1009, yrkandena 1 och 2 (delvis).Motionärerna utgår från i sak obestridda önskemål om åtgärder som ger bästeffekt från hushållningssynpunkl och om en samordning med även andra intressenän energisparande m. m. De hänvisar också till behovet av utvärderingar som kangrunda beslul i denna riktning. Sådana bedömningar kommer också att redovisasinom kort av energihushållningsdelegafionen. De kommer att grunda övervägandeninom regeringens kansli beträffande förslag till under nästariksmöle. Mofionärernas syfte får i väsentliga delar anses tillgodosett utanföreslagna åtgärder från sida. I motion 1979/80:2059 (c) föreslåsatt regeringen överväger att effektivisera det arbete som åvilarenergihushållningsdelegationen genom att avskaffa den i dess nuvarandeparlamentariska form. CU1979/80:33 3 förankringen fillkom (se prop. 1978/79:115 bilaga 3 s. 8)för att behövliga satsningar skulle kunna genomföras "under bredastmöjliga politiska enighet". Utskottet noterar vidare att regeringen haratt besluta hur den vill organisera sitt beredningsarbete även i denna del. Detfinns mot bakgrund härav och med hänsyn till att frågor om den statligaorganisationen inom energiområdet utreds av en särskild utredare (11979:10)inte anledning för att nu begära föreslagna överväganden. Förslag omden statliga organisationen på området har aviserats till nästa riksmöte.Utskottet hemställer 1. att riksdagenavslår motion 1979/80:1009 yrkandena 1 och 2 samt 2056 yrkandena 6 b och 8, 2. att riksdagenavslår motion 1979/80:2059. På civilutskottets vägnar PER Närvarande: Per (), (), OskarLindkvist (s), (). (), (),(), (), Per (), KersfinAndersson i (c), (), (), (), () och (). Samordnade insatser för energihushållning, införande avnya energikällor och förbättringar av den sociala miljön m. m. Per , , , , , Per och , alla (s), anser att dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 1 börjar "Motionerna 1979/80:1009 (s)" och på s.2 slutar "sida" bort lyda: Kravet på en skärpt hushållning med energi kan intefillgodoses endast genom sparåtgärder i traditionell mening. Det behövsåtgärder för att underlätta införandet av nya energikällor och en planering somanpassar samhällsbyggnadsstrukturen till detta övergripande krav. Samtidigtskall tillgodoses också övergripande krav på hushållning med mark och vattensamt råvaror. Slutligen skall samhällsbyggandet tillgodose krav på en godbostadssocial miljö. Alla dessa krav skall vägas samman på ett sätt så attåtgärder kan börja genomföras redan i en kärv samhällsekonomisk situation. I desocialdemokratiska motionerna 1979/80:1009, yrkandena 1 och 2, samt CU1979/80:33 4 2056, yrkandena 6 b och 8, läggs fram förslag till sådanaåtgärder som faller under civilutskottels beredningsområde - åtgärder somsyftar lill att bryta sektorsbegränsningar och leda till samordnadeöverväganden i frågor om samhällsplanering och byggande. Inom den fysiska riksplaneringen har riktlinjerna hittillsformulerats utan hänsyn till den kraftsamling som krävs för en ny struktur inomenergiproduktionen. Vissa överväganden redovisas i rapporten medmark och vatten 2 (s. 81-96). Till en del innehåller övervägandena någrakonkreta förslag- i huvudsak visar de emellertid i första hand på behovet avfortsatta och fördjupade bedömningar. Rapporten är också avfattad mot bakgrundav en numera i huvudsak återkallad proposition om riktlinjer för energipolitikenoch tar därmed inte hänsyn lill de särskilda krav som ställs. Med hänsyntill att arbetet i denna del inom och myndigheterna närmastär inriktat på en administrativ remissbedömning för framlida överväganden ärdet av vikt att klart uttalar sig för ett intensifierat arbete inomdetta område på sätt som föreslås i motionerna. De materiella planeringsförutsättningar som fått elleranses få uttryck i byggnadslagstiftningen är liksom övriga sådanaförutsättningar inom lagstiftningens ram av helt avgörande betydelse förstrukturen av den byggda miljön. Det måste tyvärr konstateras att de ansatsertill överväganden i denna del som gjorts i politisk debatt och inombyggforskningen inte följs av någon från regeringens sida markerad vilja lillsamordnade bedömningar. Betydelsen av att sådana bedömningar snabbt kommer igång torde vara i sak obestridd. Det blir därför ofrånkomligt att riksdagengenom ett uttalande enligt vad som anförts i motionerna söker initiera konkretaåtgärder - då i ett samlat arbete. De måste snabbt komma i gång för att kunnasamordnas med det tekniska arbetet med alternativa energikällor. De måste snabbtkomma i gång också för att kunna beaktas i det fortsatta arbetet med en nyplan- och byggnadslagstiftning. Tyngden av de intressen som här hävdas är såstor att dessa överväganden kan komma att påverka även andra centrala delar avdetta lagstiftningsarbete. Inte endast frågor om behövliga styrmedel utan ävenövergripande frågor om bebyggelse- och tätortsstrukturen aktualiseras i dessasammanhang. Inte endast reglerna om planläggning utan också reglernaom byggande i byggnadslagstiftning och byggnormer måste bidra till och utformasså att de skilda målen kan tillgodoses på bästa sätt. Det pågår visserligenkonfinuerligt ell arbete i denna riktning inom planverket. Detta arbete äremellertid inte så sammanhållet och målinriktat från här hävdade utgångspunktersom behövs. Även i denna del krävs del därför att genom att ställasig bakom motionsförslagen i motsvarande del söker initiera åtgärder frånregeringens sida - i första hand då genom en översyn av regelkomplexet iutredningens form. Byggreglernas praktiska nära anknytning till låne- ochbidragsreglerna medför enligt utskottets mening alt en sålunda enligt ovan förordad CU 1979/80:33 5 utredningbehandlar även de senare reglerna utifrån i motionerna angivna klaramålsättningar. Det får förutsättas att det arbete som sker inomstadsförnyelseutredningen här kan nyttiggöras. Den väsentliga utgångspunktenmåste vara att bygg- och finansieringsregler kan samordnas så att defillgodoser såväl energihushållningskraven och de krav som ställs vidintroduktion av nya energikällor som de aktivt främjar insatser föratt förverkliga bostadssociala mål i vid mening. Närdet gäller energihushållning i befintlig bebyggelse avses den utvärdering somgörs av energihushållningsdelegationen grunda förslag till nästa . Detär dock i detta sammanhang inte endast fråga om regler för energisparstödet somsådant. Här aktualiseras inriktningsfrågor som kräver ytterligare konkretaöverväganden liksom styrmedel och anpassning av den kommunala verksamheten. Medhänsyn därtill är det motiverat att även i denna del påkalla fullständigaförslag från regeringens sida genom ett bifall fill motionerna i motsvarandedel. Genomåtgärder på ovan angivna områden och ett medvetet och aktivt sammanhållandearbete skulle ett steg tas på vägen mot att utveckla ett system förenergiförsörjningen som kan ge den energi som behövs för atttillgodose viktiga mänskliga behov med minsta möjliga risker för hälsan ochmiljön och som främjar de bostadssociala målen. Utskoftetfillstyrkerdärför bifall till motionerna 1979/80:1009 (s), yrkandena 1 och 2, samt 2056(s), yrkandena 6 b och 8. delsutskottet under 1 bort hemställa 1. att bifaller motionerna 1979/80:1009yrkandena 1 och 2 samt 2056 yrkandena 6 b och 8,