bet · G301KU37 · 1979-12-31 00:00:00 — Sekretess hindrar inte att uppgift lämnas i muntligt ellerskriftligt yttrande av sakkunnig till domstol eller myndighet som bedriverförundersökning i brottmål. 2 §Sekretess hindrar inte att uppgift i annat fall än som avses i I 8 lämnas tillmyndighet, om uppgiften behövs där för 1. förundersökning,rättegång, ärende om disciplinansvar eller skiljande frän anställning eller annatjämförbart rättsligt förfarande vid myndigheten mot någon rörande hansdeltagande i verksamheten vid den myndighet där uppgiften förekommer. 2. omprövning avbeslut eller åtgärd av den myndighet där uppgiften förekommer, eller 3. tillsyn övereller revision hos den myndighet där uppgiften förekommer. Sekretess hindrar inte att uppgift lämnas i muntligt ellerskriftligt yttrande av sakkunnig till domstol eller myndighet som bedriverförundersökning i brottmål. Sekretess enligt 7 kap. I och 4 §§ hindrar inte, attanmälan görs till åklagarmyndighet eller polismyndighet angående misstanke ombrott enligt 3, 4 och 6 kap. mot den som inte fyllt . /propositionen föreslagen lydelse 1 § Att friheten enligt I kap. 1 8 tryckfrihetsförordningenatt meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7kap. 3 8 första stycket I och 2 samt 5 8 1 och 2 samma förordning. De fall avuppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap.3 8 första stycket 3 och 5 8 3 tryckfrihetsförordningen i övrigt är begränsad,är de där tystnadsplikten följer av 1. beslut enligt 10 kap. 7 8 tredje stycket andra meningen rege ringsformen såvitt avser uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt 2 kap. 4 8 andra stycket riksdagsordningen eller beslutenligt 4 kap. 15 8 riksdagsordningen 3 kap. 3 8 tryck frihetsförordningen, 9 8 radioansvarighets lagen (1966:756) eller 18 lagen (1978:480) om ansvarighet i för söksverksamhet med närradio 3. dennalag enligt 2 kap. I § 3 kap. I 8 5 kap. 1 8 såvitt avser uppgift vars röjande kan antas sätta riketssäkerhet i fara eller annars skada landet allvariigt såvitt avser uppgift hos såvitt avser uppgift om kvarhällande av försändelse påbe-fordringsanstalt eller om telefonavlyssning på grund av beslut av domstol,undersökningsledare eller åklagare 5 kap. 2-4 8§ 7 kap. l-5§§ såvitt avser uppgift om annat änverkställigheten av beslut om omhändertagande eller beslut om vård utansamtycke ensområde Jör brott mot tystnadsplikt 1 8 Att friheten enligt 1 kap. I 8 tryckfrihetsförordningenatt meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsad framgår av 7kap. 3 8 första stycket 1 och 2 samt 5 8 I och 2 samma förordning. De fall avuppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap.3 8 första stycket 3 och 5 8 3 tryckfrihetsförordningen i övrigt är begränsad,är de där tystnadsplikten följer av 1. beslut enligt 10 kap. 7 8 tredje stycket andra meningen rege ringsformen såvitt avser uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt 2 kap. 4 8 andra stycket riksdagsordningen eller beslutenligt 4 kap. 15 8 riksdagsordningen 3 kap. 3 8 tryck frihetsförordningen, 9 8 radioansvarighets lagen (1966:756) eller 18 lagen (1978:480) om ansvarighet i för söksverksamhet med närradio 3. dennalag enligt 2 kap. 1 8 3 kap. I 8 5 kap. I 8 såvitt avser uppgift vars röjande kan antas sätta riketssäkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt såvitt avser uppgift hos såvitt avser uppgift om kvarhällande av försändelse påbe-fordringsanstalt eller om telefonavlyssning pä grund av beslut av domstol,undersökningsledare eller åklagare 5 kap. 2-4 §8 7 kap. I eller 4 §§ såvitt avser uppgift om annat änverkställigheten av beslut om omhändertagande eller beslut om vård utansamtycke /propositionen föreslagen lydelse 7 kap. 6 87 kap. 9 § 7 kap. 11 8 första eller andrastycket, 12 8 andra stycket eller 14 § första stycket 8 kap. 3 8, 5 § första stycket 2, 68 första stycket 2,7 8 första stycket 2 eller 8 § första stycket 8 kap. 8 8 andra stycket 8 kap. 9, 12, Heller 158 9 kap.l-4§§ 9 kap. 6 § 9 kap. 7§, 8 8 första eller andrastycket, 9 § eller 10 8 första stycket 1 12 kap. 5 eller 7 8 4. förbehållenligt 14 kap. 9 eller 10 § denna lag 5. förordnande medstöd av 5 kap. 4 8 eller 23 kap. 10 8 fjärde stycket såvitt avser uppgift som hänför sigtill annat än ärende om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev frånvidare studier såvitt avser uppgift vars röjandekan antas medföra fara för att någon utsätts för våld eller annat allvarligtmen såvitt avser uppgift som hänför sigtill myndighets affärsmässiga utlåningsverksamhet såvitt avser uppgift omregistrerads förhållanden såvitt avser uppgift som hänför sigtill ärende om annat än ekonomiskt bistånd till enskild 7 kap. 6 87 kap. 9 8 7 kap. 11 8 första eller andrastycket, 12 8 andra stycket eller 14 8 första stycket 8 kap. 3 8, 5 8 första stycket 2, 68 första stycket 2, 7 8 första stycket 2 eller 8 8 första stycket 8 kap. 8 8 andra stycket 8 kap. 9, 12, Heller 5§ 9 kap.1-4 88 9 kap. 6 § 9 kap. 7§, 8 8 första eller andrastycket, 9 § eller 10 8 första stycket 1 12 kap. 5 eller 7 8 4. förbehållenligt 14 kap. 9 eller 10 8 denna lag 5. förordnande medstöd av 5 kap. 4 8 eller 23 kap. 10 8 fjärde stycket såvitt avser uppgift som hänför sigtill annat än ärende om tillrättaförande av elev eller skiljande av elev frånvidare studier såvitt avser uppgift vars röjandekan antas medföra fara för att någon utsätts för våld eller annat allvarligtmen såvitt avser uppgift som hänför sigtill myndighets affärsmässiga utlåningsverksamhet såvitt avser uppgift omregistrerads förhållanden såvitt avser uppgift som hänför sigtill ärende om annat än ekonomiskt bistånd till enskild KU 1979/80:37 / propositionen föreslagen lydelse 8 kap. 4 8 första stycket tredje mening en 7 kap. 2 § kyrkola gen 3§ lagen (1975: 100) med vissabestämmelser för personal inom hälso- och sjukvård m.fl. 57 Av utskottet föreslagen lydelse 8 kap. 4 8 förstastycket tredje meningen 7. lagen(1979:926) om tystnadsplikt för präst inom 6§ lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjuk vårdspersonalen m.fl. Lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 5 kap.1 8 och 36 kap. 5 8 skall ha nedan angivna lydelse. Av utskottet föreslagen lydelse 5 kap. 18' Förhandling vid domstol skall vara offentlig. Kan det antagas, att vid förhandling skall förekommanågot, som är stötande för anständigheten och sedligheten, eller att tillföljd av offentligheten något kan uppenbaras, som med hänsyn till riketssäkerhet bör hållas hemligt för främmande makt, äge rätten förordna, attförhandlingen skall hållas inom stängda dörrar. Förordnande, som sagts, måock meddelas, om anledning förekommer, att till följd av offentlighetenyrkeshemlighet skulle röjas. Kan det antagas att vid förhandlingkommer att förebringas uppgift, för vilken hos domstolen gäller sekretess somavses i sekretesslagen (1980:000), må rätten, om det bedömes vara av synnerligvikt att uppgiften ej röjes, förordna att förhandlingen i vad den angår uppgiftenskall hållas inom stängda dörrar. Även i annat fall må förhandling hållas inomstängda dörrar, om sekretessen gäller enligt 7 kap. 22 §, 8 kap. 17 § eller 9kap. 15 eller 16 § sekretesslagen eller, i vad avser dotn-stolsförhandlingunder för-undersökning i brottmål eller därmed likställt mål eller ärende,enligt 5 kap. 1 § eller 9 kap. 17§ samma lag. ' Senaste lydelse 1975:240. 5 1979/80. Nuvarande lydelse Av utskottet föreslagen ly- delse I mål om ansvar för utpressning, brytande avpost-eller telehemlighet, intrång i förvar eller olovlig avlyssning samt i målom ersättning för skada i anledning av sådant brott må rätten förordna, attförhandling skall hållas inom stängda dörrar, om rätten finner att offentlighetenskulle vara till men för enskild. Förhandling, som under förundersökning ibrottmål äger rum vid domstol, skall hållas inom stängda dörrar, om denmisstänkte begär det eller rätten finner, att offentligheten skulle vara tillmen för utredningen. I brottmål skall, när skäl äro därtill, förhandling somangår personundersökning, sinnesundersökning eller annan utredning rörandeden tilltalades levnadsomständigheter och personliga förhållanden i övrigt,äga rum inom stängda dörrar. Förhör med den som är under femtonår eller lider av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan rubbning av själsverksamhetenmå hållas inom stängda dörrar. Är eljest för särskilt fallföreskrivet, att förhandling må hållas inom stängda dörrar, vare det gällande. 36 kap.5 8 Ej må någon höras som vittne angående något, som han enligt lag eller annanförfattning är pliktig att hemlighålla, med mindre den, till vilkens förmåntystnadsplikten gäller, samtycker därtill. Den som tillföljd av 2 kap. 1 eller2 § eller 3 kap. I § sekretesslagen (1980:000) eller bestämmelse, till vilkenhänvisas i något av dessa lagrum, ej äger lämna uppgift må ej höras somvittne därom utan tillstånd från den myndighet i vars verksamhet uppgiften harinhämtats. Senaste lydelse 1979:927. (Denna lagändring tillkommenefter det att prop. 1979/ 80:2 förelades .) KU 1979/80:37 Av utskottet föreslagen lydelse Ej heller eljest må advokat, läkare, tandläkare, barnmorska, sjuksköterska, kurator vid familjerådgivningsbyrå, som drives av kommun, landstingskommun, församling eller kyrklig samfällighet, eller deras biträden höras angående något, som på grund av denna deras ställning förtrotts dem eller de i samband därmed erfarit, med mindre det är i lag medgivet eller den, till vilkens förmån tystnadsplikten gäller, samtycker därtill. Ej heller må advokat, läkare,tandläkare, barnmorska, sjuksköterska, kurator vid familjerådgivningsbyrå, somdrives av kommun, landstingskommun, församling eller kyrklig samfällighet,eller deras biträden höras angående något, som på grund av denna derasställning förtrotts dem eller de i samband därmed erfarit, med mindre det är ilag medgivet eller den, till vilkens förmån tystnadsplikten gäller, samtyckerdärtill. Rättegångsombud, biträde eller försvarare må ej höras som vittne omvad för uppdragets fullgörande förtrotts honom, med mindre parten medgiver, attdet må yppas. Utan hinder av vad i andra eller tredje stycket sägs vareannan än försvarare skyldig att avgiva utsaga i mål angående brott, för vilketicke är stadgat lindrigare straff än fängelse . Om tystnadsplikt för präst inom är särskiltstadgat. inom annat trossamfund än eller den som i sådantsamfund intager motsvarande ställning må icke höras som vittne om något som hanvid enskilt skriftermål eller under själavårdande samtal i övrigt har erfarit. Att densom har tystnadsplikt enligt 3 kap. 3 8 tryckfrihets- Den som har tystnadsplikt förordningeneller 9 8 radioansvarighetslagen (1966:756) i vis- enligt 3 kap. 3 8tryckfrihets-sa fall må utan hinder därav \\Qras som \\\XnQomöThh.\\andQförordningen, 9 8 radioan-som tystnadsplikten avser, därom stadgas i nämndalagrum. svarighetslagen (1966: 756) eller 1 §lagen (1978:480) om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio må höras somvittne om förhållande som tystnadsplikten avser endast i den mån det stadgas inämnda lagrum. KU 1979/80:37 Lag om ändring i besvärsstadgan (RFS 1970:3) för riksdagenoch dess verk' föreskriver att 2 och 3 S§ besvärsstadgan (RFS1970:3) för och dess verk skall ha nedan angivna lydelse. Talan får föras såvitt gällersamtliga myndigheter: mot beslut som grundar sig på lagen (1977; 600) omoffentlig anställning eller bestämmelser som meddelats med stöd av lagen ellermot beslut om avtalsbart anställningsvillkor om annat ej följer av lagen(1965:276) om inskränkning i rätten att föra talan mot offentlig arbetsgivaresbeslut. såvitt gäller annan myndighet än ombudsmän; mot beslut varigenom myndighet har avslagit enskilds begäran att fä taga del av handling eller utlämnat allmän handling med förbehåll som inskränker sökandens rätt att yppa dess innehåll eller annars förfoga över den. såvittgäller annan myndighet än ombudsmän: mot beslut varigenom myndighethar avslagit enskilds begäran att få taga del av handling eller utlämnat allmänhandling med förbehåll som inskränker sökandens rätt att yppa dess innehålleller annars förfoga över den samt mot beslut varigenom myndighet avslagitannan myndighets begäran att få taga del av handling, såvittgäller förvaltningsstyrelse eller förvaltningskontor och fullmäktigei : därjämte mot annat beslut som rör enskild Talan får dock icke förasmot beslut om tillsättning av tjänst i lägst lönegrad F24 hos kammare eller utskott. Av regeringsrätten prövas besväröver beslut varigenom myndighet vägrat utlämna handling eller utlämnat allmänhandling med förbehåll som inskränker sökandens rätt att yppa dess innehålleller annars förfoga över den. Besvär över annat beslut prövas avriksdagens besvärsnämnd. Besvär över heslut prövas av besvärsnämnd. Regeringsrätten prövar dock besvär över beslut varigenommyndighet avslagit enskilds begäran att få taga del av handling eller utlämnatallmän handling med förbehåll som inskränker sökandens rätt att yppa dessinnehåll eller annars förfoga över den. Regeringsrätten prövar även beslut varigenom myndighetavslagit annan myndighets begäran att få taga del av handling. Senaste lydelse RFS 1979:7. KU 1979/80:37 61 avstatlig myndighet prövas dock besvären av besvärsnämnd.Besvärsnämnden prövar även besvär över beslut av statens personalpensionsverki pensionsärende som avser anställningshavare hos och dess verk. Dennalag träder i kraft . Kartong:S. 61, rad 2 Står: statlig Rättat till: av statlig KU1979/80:37 62 Socialutskottetsyttrande /80:1 y över propositionen 1979/80:2 med förslag till sekretesslagm. m., såvitt avser vissa anmälningar om barnmisshandel m. m. får härmed avgeyttrande över propositionen 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m. m.,såvitt avser frågan om rätt för myndigheter och befattningshavare inom hälso-och sjukvård och inom att göra polisanmälan om brott mot någonsom inte fyllt . Det nu framlagda förslaget till sekretesslag innebär imånga hänseenden viktiga förändringar i förhållande till gällande rätt. Någraav dessa kan komma att spela stor roll för handläggningen av vissa ärenden inomsjukvård och socialvård. Sålunda kommer sekretessreglerna att gälla även iförhållandet mellan myndigheter. För sjukvårdens del försvinner den särskildaregleringen för uppgifter som lämnats i förtroende till läkare m. fl. ochersätts av en enhetlig reglering för alla uppgifter i verksamheten. Samtidigtförsvinner den möjlighet till intresseavvägning som tidigare funnits inom såvälsjukvård som socialvård beträffande uppgifter som inte omfattas av sådan s. k.förtroendesekretess. 7 kap. förslaget till sekretesslag innehåller regler omsekretess med hänsyn främst till skyddet för enskilds personliga förhållanden.Enligt 7 kap. 1 8 gäller med vissa undantag sekretess inom hälso- ochsjukvården för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personligaförhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att denenskilde eller någon honom närstående lider men. Enligt 7 kap. 4 8 gäller en påsamma sätt utformad sekretess inom för uppgift om enskildspersonliga förhållanden. Skaderekvisitet enligt dessa båda lagrum omfattarsåledes inte endast den som är aktuell för åtgärder inom sjukvård ellersocialvård utan även dennes anhöriga. Denna förändring jämfört med gällanderätt innebär emellertid vissa problem i fall när det finns enintressemotsättning mellan ett barn och dess vårdnadshavare. Att men förnärstående hindrar uppgiftsläm-nande till annan myndighet kan nämligen härinnebära att möjligheterna att tillvarata barnets intressen försämras. Särskilt tydligt blir detta i fall när fråga uppkommer omatt göra anmälan till polismyndighet om att ett barn utsatts för misshandeleller annat straffbart övergrepp. Sådan anmälan är, bortsett frånförtroendesituationerna, tillåten enligt gällande rätt inom såväl sjukvård somsocialvård. Dylika uppgifter omfattas visserligen av de nu gällande särskildatystnadspliktsbestämmelserna. Dessa bestämmelser är emellertid genomgåendekonstruerade så att undantag medges för sådant uppgiftslämnande som inteframstår som KU1979/80:37 63 En polisanmälan i barnets intresse anses inteobehörig i denna bemärkelse. Denna möjlighet till intresseavvägning faller försjukvårdens och socialvårdens del bort i det nu framlagda förslaget tillsekretesslag. Undantagsbestämmelserna i 14 kap. i förslaget tillsekretesslag är inte möjliga att tillämpa på detta slag av uppgiftslämnandefrån sjukvård och socialvård. Någon skyldighet att polisanmäla brott mot barnfinns sålunda inte. Visserligen följer viss anmälningsskyldighet avbrottsbalken, som i detta hänseende får anses ta över sekretesslagens regler(se t. ex. 3 kap. 10 8 ). Denna omfattar dock endast brott som är"å färde" och gäller dessutom bara beträffande vissa angivna grovabrott. Misshandel som ej är grov, de olika sedlighetsbrotten m. fl. Att utöver dessa regler konstruera en generellanmälningsplikt beträffande brott förövade mot barn ter sig dock förenat medbetydande svårigheter. På sjukvårdens och socialvårdens område finns starkaskäl som talar mot att införa en sådan anmälningsskyldighet. Utskottet anserdet därför tveksamt om det är möjligt eller lämpligt att i lag eller förordningformulera en sådan allmän anmälningsplikt för det sociala området. I vart fallkräver denna fråga närmare överväganden. Av detta följer att 14 kap. 1 8 iförslaget till sekretesslag inte kan erbjuda någon lösning påproblemet. Förslaget till sekretesslag innehåller inte heller någonhänvisning fill någon lag eller förordning på sjukvårds- ellersocialvårdsområdet, som skulle möjliggöra att undantagsbestämmelser togs in ien sådan lag i enlighet med vad som sägs i 1 kap. 3 § i förslaget. Utskottet vill här också ta upp frågan om räckvidden avdet resonemang som förs i propositionen rörande tillämpligheten av 1 kap. 5 8 ihär aktuella fall (s. 123). Enligt det angivna lagrummet gäller att sekretessinte utgör hinder mot att uppgift lämnas ut om det är nödvändigt för att denutlämnande myndigheten skall kunna fullgöra sin verksamhet. I propositionenhävdas att socialnämnds polisanmälan av barnmisshandel skulle gå in under dennabestämmelse. Det anförs sålunda att det ligger i socialnämndens intresse att fåutrett huruvida misshandel verkligen har förekommit och i vissa fall måstenämnden se fill att brottet beivras. Av dessa uttalanden drar utskottet slutsatsen att man intehaft för avsikt att inskränka nuvarande möjligheter att göra polisanmälan ommisshandel och andra allvarliga brott mot barn. Emellertid finns det åtskilligasituationer när det måste anses ytterligt tveksamt om det går att göra gällandeatt en sådan polisanmälan är nödvändig.för socialnämndens verksamhet. Det är junämligen ingen förutsättning för åtgärder från nämndens sida att en eventuellmisshandel blir utredd och beivrad. Situationen kan vara sådan att det även medbortseende från misshandeln finns tillräckliga skäl för att t. ex. omhändertabarnet för samhällsvård eller besluta om vård enligt den föreslagna lagen medsärskilda bestämmelser om vård av unga. Det kan också vara så att det överhuvud taget inte erfordras några åtgärder från nämndens sida, t. ex. om barnetoch gärningsmannen flyttar ifrån varandra i KU1979/80:37 64 samband med skilsmässa eller på grund av att vårdnadenöverflyttas. Det ter sig i sådana situationer främmande att söka finna lagliggrund för en polisanmälan i att en sådan skuHe vara nödvändig för nämndensverksamhet. För sjukvårdens del ter sig ett sådant resonemang än mer långsökt.Uppenbarligen är det huvudsakligen andra skäl som motiverar att man oftastönskar polisanmäla åtminstone allvarligare brott mot barn. Det skulle t. ex. tesig egendomligt om sådana brott inte beivrades trots att de kommit tillmyndigheternas kännedom. Sammanfattningsvis lämnar förslaget ett mycket begränsatutrymme för socialvården att göra polisanmälningar om olika brott mot barn, ochför sjukvårdens del knappast något. Utskottet anser att bör rätta till dennatveksamhet i förslaget. Det vore stötande om sekretessregler i vissa fallskulle kunna tvinga socialvård och sjukvård att medverka till att dölja ävenallvarliga brott som barn utsatts för av sina vårdnadshavare eller andrafamiljemedlemmar. Lagtexten bör därför utformas på ett sätt som ger de berördamyndigheterna frihet att själva bedöma vad som är lämpligast i varje särskiltfall med hänsyn främst till barnets bästa. Utskottet vill här också nämna attdet i allmänhet ju föreligger vittnesplikt beträffande detta slag av uppgifter.Endast i den mån de omfattas av en på särskilt sätt angiven förtroendesekretessför läkare m. fl. bryts den allmänna vittnesplikten. Det är naturligt om rättenatt göra polisanmälan utan hinder av tystnadsplikt utformas så att den inteblir mera inskränkt än vittnesplikten. Det kan också erinras om det antagna förslagettill ändring i , varigenom aga blivit formellt förbjuden. godkända betänkande LU 1978/79:11 anförde lagutskottet därvid bl.a. att det trots viss oklarhet om bestämmelsens räckvidd fick anses värdefulltatt lagtexten gav uttryck för att hänsyn måste tas även till barns integritetoch egenvärde (s. 6). Samma betraktelsesätt kan anläggas på den här aktuellafrågan. Utskottet anser det således inte minst värdefullt att lagtexten geruttryck åt att samhället inte accepterar misshandel och andra övergrepp motbarn och vid behov är berett att ingripa häremot. Med hänvisning till det anförda får socialutskottetföreslå att utarbetar och förelägger förslagtill sådan ändring av den i propositionen föreslagna sekretesslagen attmöjligheterna att polisanmäla brott mot någon som inte fyllt intebegränsas jämfört med gällande rätt. Enligt socialutskottets mening bör ensådan ändring kunna göras genom en ändrad formulering av 14 kap. 3 §sekretesslagen. KU1979/80:37 65 Närvarande: (), (), KarlLeuchovius (m), (), (), (),()*, (), (), (), (), (), (), LenaÖhrsvik (s) och (). * Ej närvarande vid yttrandets justering. KU1979/80:37 66 1979/80:4 y överpropositionen 1979/80:2 med förslag till sekretesslag m. m. Med anledning av attkonstitutionsutskottet i enlighet med översänt protokollsutdrag berettskatteutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen 1979/80:2 medförslag till sekretesslag m.m. såvitt avser reglerna för sekretess iskatteärenden (9 kap. 1-3 SS och 16 kap. 1 8 i lagförslaget) samt det förslagtill ändringar av propositionen i denna del som framförts under behandlingen ikonstitutionsutskottet får skatteutskottet anföra följande. Förslaget i propositionen innebär i fråga om skatteområdeti stort sett att nuvarande sekretessregler bibehålls oförändrade. Ändringföreslås egentligen endast beträffande uppgifter i mål hos domstol där det f.n. gäller fullständig sekretess i fråga om de uppgifter som är sekretessbelagdadå de kommer domstolen till hända men där någon motsvarande sekretess inte utansärskilt förordnande gäller i fråga om uppgifter som tillförs ärendet underbehandlingen i domstolen. Som en generell regel föreslås i propositionen bl.a. att sekretessen vid skattedomstol skall gälla med s. k. rakt skaderekvisit,dvs. att uppgift skall vara sekretessbelagd endast om det kan antas att denenskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Har uppgiften erhållits frånannan myndighet och är den sekretessbelagd där gäller denna sekretess hosdomstolen, om uppgiften saknar betydelse i målet. Av en bilaga till protokollsutdraget från konstitutionsutskottetframgår att det ändringsförslag som framförts under behandlingen i utskottetgår ut på att den absoluta sekretessen på skatteområdet ersätts medskattesekretess med omvänt skaderekvisit, dvs. att sekretessen är en huvudregelsom endast får frångås om man med viss grad av sannolikhet kan utgå från attutlämnandet av en uppgift är ofarligt. har föreslagits en väsentligtvidgad s. k. meddelarfrihet på skatteområdet, dvs. ökade möjligheter att medåsidosättande av i övrigt gällande tystnadsplikt utan påföljd kunna lämnauppgifter till exempelvis pressen om enskildas skatteförhållanden.