bet · G301CU22 · 1979-12-31 00:00:00 — Bristande tillgång till förbostadsbyggande tillgänglig mark har i flera sammanhang angetts som en faktorsom, jämte andra, begränsar bygginitialiven. Enligt vad utskottet erfarithänvisar även nu flera kommuner till sådana hinder. Det har dock numera intesärskilt påståtts att hävdandel av riksintressen i den fysiska planeringen annatän i vissa regioner skulle i sig hindra en ökning av bygginitialiven. Det finnsenligt utskottels mening inte anledning för att i detta sammanhanggöra några uttalanden om den kommunala planeringen för nybyggnad enligtbyggntidslagstiftningen. Motsvarande frågor i saneringsområden behandlas avstadsförnyelseutredningen. 4.3 Bostadsbyggandets omfattning m. m. 4.3.1 Bostadsbyggnadsbehovel - målsättningar Som redovisas i propositionen (s.42-43) förordade bostadsmiiiislern i förra arets budgetproposition attriktmärket för nyproduktionen i hela riket borde vara all under de närmastearen öka den til) en nivå av ca 65 000 lägenlieier per ar. Utskottets majoritet(s. c. m) ulltihide å sin sida (CU 1979/80: 26) att målet måste varti all inteendast na en årlig igångsättning om 65 000 lägenheter - oiillfredställdti behovoch önskvtird slandtirdstcgring bör leda till titt nialel sätts högre.Riksdtigen följde utskottet. Reservanter (fp) dehide dock uppfattningen tittdet är angeläget titt öka nyprodtikiioiicii i snabbiisic möjliga takt lill denpä Itingre sikt behövligti nivån. inte endtist lill etappmålet 65 000lägenheter utan även därutöver. CU 1979/80:22 29 Bosliidsministerii hiiinistir nulill de prognoser och beckimningtir som gjorts under 197()-talel. Mot dennabakgrtind tinförs alt även om dcssti bedöinningtir inte ger grund föriinttigtindel titt nvbvggntidsheliiivct loltilt sett skulle ligga pa entivsevtirt högre nivä tin 65 0(10 Itigcnliclcr per ar sä tir dockiitveckliiigen orotmde. Byggtiiidet bör därför tikti. Bosttidsiiiinislcriitmfiir titt det finns anledning till tigna ökad tippmärkstinihct åt frågan ombositids-byggn:idsbeho\el - något som också kommer att ske i iinsliiining lilltirhelcl på en ny långtidsutredning. Dennti torde laggas fram i sliilet av arI9S0 för all läggas till grund ftir förslag till riksdtigen i 1981 årskomplelteriiigsproposi-lion. Bosiadsstvrciseii htir inför titskotlcl liäinistittill iivti prclimiiiärtt bedömniiigttr som kan tiiilvda alt del hcrtikntidciivhvggiiiRlsbclnnet kan vtirti lägre iin vad lidigare antagits. Utskottet vill redan i detta sammanhang notera skillnaderi användningen av begreppet bostadsbyggnadsbehov. Termen används ibland som ettuttryck för det bostadsbyggande som behövs för all i rimlig takt nå förutsattaiiiäl - ibland som en prognos av vilket byggande som med givna begriinsandeförutsättningar är möjligt att uppnå inom en sådan rtini. Något förslag till riktpunkter för byggandet elleruttahinde om bostadsbyggnadsbehovel på läggs inte fram ipropositionen. I motioner föreslås dock sådtina beslut från sida. 1motion 1979/80:1833 (s). yrkiinde 1. föreslås ett uttalande som iiinebiir alligångsättningen successivt skall ökas så att densistntimnda år uppgår till 70 000 lågenheter. Avsikten synes vara attigångsiittningen därefter skall hållas på så jämn nivå som möjligt. I motion1979/80:1553 (vpk), yrkande 3 a, anges målet utan tidsangivelser till 75 000nybyggda och 25 000 ombyggda higenheter. Enligt utskottets mening har motionärerna inte tillförtfrågan några nytt bedömningsgrunder. Ä andra sidan har utskottet inte heller-trots negativa prognoser om utvecklingen av de begränsande föriitsiiitningarna- fått anledning att gå ifrån sina i sak helt enhälliga bedömningar vitlföregående , nämligen att målet bör sättas högre iin 65 000 higenheterper år. Diirined får motionärernas intressen anses tillgodosedda i rimligutsträckning. Ytterligare uttalanden om långsiktiga inålsäitningar bör tinslätill dess pågående arbete i anslutning till långtidsutredningen htirredovisats. Motionsförslagen i frågti om nybyggntid avstyrks diirför. Försliiget i (vpk)-niotioncn om all stitlttombvggniidsmålel till i stort sett den nivå som redtiii uppnåtts avstyrks medhiinsyn tiven till dess begrtinsttde ambitioner, vilka kan lolktis som eltrestriktivt tiltiihtnde. Den mer kortsiktiga bosladsbyggnadsplanen behandlasnedtin. föreslås geregeringen ett bemyndigande (s. 48) all lilldelii liinen nybyggnadsramar fördet sttilligi belånade bosttidsbyggandet i CU 1979/80:22 30 den omfattning som hinsstvrelsen finner nödvändig, medanlänsstyrelsen skall ha titt besluta om ranifördehiing på koinmunernti. Ingen principiell iiiviindiiing mot regeriiigsförshiget idenna del har rests i motionen. Utskottet har förutsatt all försltiget tivsettsinnebiirti en fortsättning av redan giilhinde ordning, enligt vilkenregeringen vid beslul om ranitilldelning självständigt prövtir även koniinunalaanspråk som inte kan tillgodoses inom den av föreslagna ramen (seCU 1978/79:26 s. 44 n). Förslaget får iiven anses innebiira titt länsstyrelserna istorstadsoinrådeiiti fortfarande skall tilldela de kominunahtsaiiiverkansorgttnen kvoter för de ingående koinniuiierna och titt dessa organdärefter får fördela sin ram pä kominuneriia. Utskottet har inte funnitanledning alt gå ifrån sina tidigare bedömningar i denna del (CU (978/79:26 s.45-46). Utskottet avstyrker därför motion 1979/80:1504 (c. s, m, fp) om attliinsstyrelsen i sktill få rätt alt fördela bosladsbyggnadsraniardirekt på koniinuneriia. Förutsiittningtirna för att öka ptibörjaiidet av nyalägenheter ärredan till väsentlig del givna och påverkasdärutöver närmast av det förslag till produktionskoslnadsbelåning som utskottetnedan behandlar. Utskottet noterar att behovet av byggnadskrediter för delstatligt belånade bosttidsbyggandet under delta år beriiknats utifrån enlångivning för 56 000 lägenheter - en ökning med ca 3 000 lägenheter från 1979års nivå. Regeringen har (se iiven ovan 4.2.2) medgett att beslul ombyggnadstillstånd får meddelas inom bl. a. en ram tiv 4 500 higenheter undervart och ett av . vilket skulle ge en beräknadigangsiittningavcti 60 000 lägenheter . Delta överensstämmer meddet i motion 1979/80:1833 (s) tmgivna målet . föreslår regeringen preliminäraplaneringsramar, uttryckta i bostadsvta. Ramarna ger utrymme för enigångsiiitning tiv cti 60 000 nya lägenheter jiimte vissa lokaler. När del gäller län för ombyggnad och räntebiirandeförbiitlringslåii föreslås all lämnar motsvarandebemyndigande som betriiffiinde nybyggnad. Inte heller delta förslag har mötterinrtin. Behovet avbyggnadskrediter för statligt belånad ombyggnad under är 1980 harberäknats utifrån lån för 28 000 higenheter. 1 detta liigenhetstal ingår inte de liigenlieler för vilka kommer att lämnas bostadslån för energisparande åtgärder (CU 1979/80:18). Beräkningen anger en väntad ökning med ca 5 000 lägenheter års nivå. Regeringensförslag om en preliminiir medelsram för ombyggntid 4.3.3 Åtgärder för alt öka byggandet Bostadsininistern redovisar (piop.s. 49-50) vissa tillmiinna bcdöinnitigar tiv förutsättninizarnti förbostadsbvatjttndet. CU 1979/80:22 31 erna har det priiiiiira ttiisvaret förbostadsförsöriniiigen på loktil nivå förutsätts titt de iir beredda att ökttsina tinstriingniiigar för titt åsttidkoiiima båttre förutsiittniiigar för engod bostttdsfiirsörjiiing. Statsnitikteriiti har eiiiellertid. anförbostadsministem, lill viss elel möiligheter att påverka förutsättningarna förden kommunala planeringen tiv bosttidsbyggandet, bl. a. i fråga om deallniiinnti fintinsicriiigs- och kostiitidsförutsiitlningtir-na. Mot denna bakgrund gör bostadsministern bedömningen tittnägrti generella ålgiirder för titt stiimilerti ombyggnadsverksamhcteti intebehtivs. Däremot finns,det. enligt bosttidsniinislcrns mening, behov tivomedelbara stimulansåtgärder för nvbyggandcl. I sådant svftc förordas diirförtieii produktionskoslnadsbelåning som inskottet nedan (4.5.3) lar upp tillniirniare bedömning. Utskottet ansluter sig till uppfiittningen alt åtgtirdertiv denna typ behövs med hiinsyn lill alt byggiiiititiliven främst tordebegränsas av kostnadshänsyn och ovisshet om efterfrågan även pa mtirknader diirett uttalat behov av bostäder finns. Några motsvarande konkreta förslag retlovisas inte imotionerna. Diire-mol föreslås i motion 1979/80:1833 (s). yrkande 4.begtira titt en bo.suidshyggnadskommission tillkallas. Förslaget i (s)-niotioneii om en bosladsbyggnadskommissionmotivcrtis med att det är ttngeläget att ta till vara alhi initititiv ochinventera alla möjligheter till ett ökat bostadsbyggande. Kommissionen avses haen allsidig saniniiinsättning med koniniun- och rikspolilisk erfarenhetrepresenterad. Dess huvuduppgift skulle (mot. s. 1(1) vara all dels ktirlliiggaförhålhindctia på orter med ett lågt bostadsbyggtinde. dels läggti framftirslag lill ålgiirder för de speciella förhållanden som kan finntis på skildaorter och till generelhi lösningar. Kommissionen avses även (s. 13) få iuppdrag titt biiltre ktirlliigga kommunertiiis och bostadsföretagens problemmed lomiiiti higenheter. se över iiuvttraiide ordning samt föreslå eventuellaålgiirder. Kommissionen skulle slutligen (s. 17) kartliigga de allmännyttigaföretagens sociala merkostnader och andrtt för dessti företttg specielhiförhållanden som kan påverka deras för\iiltiiingskosinader. utviirderakartliiggiiingen och liimna förslag till ålgiirder. Utskottet tar i avsnitten 4.2.4 och 4.5.5 uppkommissionens mer specifika ftireslagna uppgifter i respektive sanimttiiliang.Kominissionens tivsedda Inivuduppgift siiniiiianfaller enligt utskottets meningi tilli väsentligt med det arbete som löpande pågår bland konimunernti. inombosttidsmyndighclerna och regeringen ni. De föreslagntt uppeifternttär sa vagt angivna att motionsyrktindet närmast fär uppftilias som encrsiiiiiiing för siikntide konkreta förshig frän tiiotionärernas sidtt.Molioiisvrkandel avstyrks dtirför. allinännti syfte farfönitsiitlas bli i sak tillgodosett genom den beredning och uppniiirksitmhclsom bostadsfrågorna löptmde tär i koiittikt melltin sttiten och konimunernti. I motion1979/80:1553 (vpk), yrkande 2. föreslås hegtirti /oi.\7 CU 1979/80:22 -2 från regeringen om sådant! ändrade fiHtitsiiltiiiiigar och\illkorlör fiiiaiisie-riiigentiv bostadsbyggtindet som kan såviil stimulera byggandet som ge liigre hyror. Del i (vpk)-molioiieii framförda önskemålet om ytterligtireförslag frän legeringens sida ger i sig ingti konkreta och rctiliserbtirtiiivtt titgängspimkier ti)r (inskade överviigaiiden. Molionsförshigel tivstvrksdiirför.' 1 motion 1979/80:1833 (s). yrk;inde2. förs frtim fiirshig till principuttalanden fian riksdtigens sida ominriktningeii av nyproduktionen. Ökningen skall i första hand avseflerbostadshus. Andelen nyprodticcrtide etiftimiljshtis som upplåts meti hyres-och bosladsriilt bör ökas. Oavsett hustyp sktill ökningen i första hand ske ide allmiiiinyltigii och folkröreisckoopcrativti förettigens regi. Vidarefiircslås i motion 1979/80:1553 (vpk), yrktinde 3 b. att nyproduktionen frtimsiskall avse liyreshostiider som förvalitis av allmiiniiyl-tiga bostaelsföretag.Uppgifter om hosttidshyggaiidets inriktning har liimntits ovan (3). Utskottet noterar, som även tidigare, att fördelningen avnyproduktionen liiggs fast gctioin kommtmala beslut, vilktis innehallförutstitts på\'crkiis tiv den loktilii efterfrågan på skilchi bositidstyper.Inte från något håll torde kriiviis möjlighet till direkta statligaiiigripantlen som bcgriinsar dessti kommunahi hefogeiilieter. Redttn i[iroposition 1974:150 (s. 347) ftmn dä\tiraiide bostadsininistern det på sinphits att krtiftigt vtirnti för all ange iiägoii boendeform som den ideiilti.Det kan inte. enligt stimma uttahinde. vtira statsmakternas sak all t. e\.styra människor till enfaiiiilishus eller nerfiimiljshus. Det på lång sikt mestangeliigna angavs vtirti au söka na btislti möjliga överenssliinimelse medmiinniskors efterfrågan. Sttilsmakternti hur eiiiellertid gjort utttihinden ombosttidsbyggnndets inriktning, utttihinden som inte avsL'tls varti bindande iden meningen till fördelningen pä olikti hustvper. liigenhetslyper m. iii.niirmare fastsliills i k\'iinlit:iti\a termer. Utlalandenti har tivsetts vtiraen viigledning för kommunerna. Även dessa uttalanden om att und\ikasegregation, titt fa en allsidig hushällsstrtiklur och en ökad variation ifrägti om utformning, liigenheisfördelningoch bosiitlningsformer (prop.1974:15()s. 356) uimvnnar emellcrlid också i en liiiiivisning lilleflerfrägeniönstrei. Slalsmtikteriiti htir också tagit sliillning lill visstitillmtinna riktlinjer för mtiikf('irdcliiiiigeii - riktlinjer som inte helleravsetts bindti kommunerna (prop. 1974:15(ls. Riktlinjernti innebär bl. a.dels all stra\'ttn alt fördela mtirken riill\isl rnelhin bvggherrtirna btiruntlerortlnas de krav som en rtitioncll produktion siiiller. dels titt deitllmtinnvltigtt och kooper:ili\:i bosttidsfitreltigcn br)r ha en dominertindestiillniiig inom produktionen ii\' flerhosltalshtis som mtiii strvkerunder del önskviirdti i alt behälla CU 1979/80:22 33 det konkurrenselemenl som ligger i att byggtindel sker iolikti finettigsfor-iiier. Förslagen i de niiiiinda motionerna (s. vpk) torde inte hasyftat lill alt binda kommiinernas bostadsbyggnadsphinering eller derasfvsiskti phinliiggniiig. Enligt utskottets mening finns det emellertid f. n.inte behov tiv ytterligare titlahinden från sida i de frågor somtttgils upp. Moiionsförsltigeii tivstyrks diirför. Utskottet noterar också tittförslagen i (s)-iiiofionen i ttllt våsentligt begränstir sig till inriktningenav en ökning av produktionen. Frågor om fiiiitnsieringssyslemets utformning iolika tivseenden som kan underliillti titt en faktisk efterfrågan av vissabostadstyper m. m. ktin tillgodoses får behandlas i annat sainintinhang. 1 motion 1979/80:584 (vpk), yrktinde 4. föreslås enutredning om konsekvenserna av ökat småhusbyggande. Utskottet hiinvisade vidbehandlingen av elt tidigare motsvarande förshig (CU 1978/79:26 s. 21-22) tillalt frågesliillningen ingår som elt ntiturligl led såviil ibyggforskningssaniman-htitig som i kommunala kunskapssiimmtinstiilhiingar.Utskottet anser inte heller nu alt åtgärder från riksdtigens sidtt behövs. 1 flera motioner förs också fram förslag där man betonarviklen av att skilda eflerfrågetyper tillgodoses. Utskollel tar nedan (4.12) upp frågan om anviindningen avtomträtt som upplåtelseform. I motion 1979/80:1833 (s), yrkande 3, föreslås att deungas bostadsbehov kartläggs och att åtgärder vidtas för all minskabosladslösheten bland ungdomen. Utskottet delar i och för sig motionärernas uppfattningatt ungdomars möjligheter att få bostad på vissa lokala bostadsmarknader inteär godtagbara. Detta speglar i regel en alltför ensidig samniansättning avlägenhetsbeståndet vars effekter blir större när också ålders- ochhushålls-sammansättningen är ensidig. Principen om ett enligt efterfrågan varieratbosladsulbud har inte salts i fråga. Det får emellertid förutsättas alt dessafrågor ytterligare beaktas i den kommunala planeringen ulan all regeringen larinitiativ till karlläggningar eller förordar kommunala åtgärder. Till den nämnda frågan anknyter i viss mån också förslageni motionerna 1979/80:756 (m) och 1836 (fp). 1 den förstnämnda motionen föreslåsall begär en kartläggning av bostadsstrukturen i syfte alt kombinerafamiljelägenheier med mindre lågenheter och därmed öka möjligheten för tvåfamiljegenerationer att bo nära varann. I den senare motionen föreslås enutredning om tregeneralionsboende. Även här förordas att till familjelägenhetenknyts en mindre lägenhet, alternativt ett uthyrningsrum. Där kan då bostaderbjudas antingen den äldre generationen eller ungdomar. Motionärernas allmänna utgångspunkt är kravet på ettlokalt utbud av bostäder av varierande typ för skilda behov. Dettaöverensstämmer helt med allmänna bostads- och planpolitiska önskemål. 3 Riksitagen 1979/80. CU 1979/80:22 34 närmast all främja tillkomsten.av lägenhetskombinalionersom kan hyras ut resp. upplåtas med bostadsrätt som en enhet, resp. allunderlätta tillbyggnader av småhus för all få en extra liigenhet. Utskottethar tidigare (CU 1978/79:26 s. 26) ined anledning av motion (c) anfört att ilåneunderlagsreg-lerna inte ingår något som syftar till att motverka bostadslånför en andra lägenhet i småhus och att, i den mån effekterna trots alltuppfattas så, det fick beaktas vid den löpande översynen av dessa regler. Inteheller lånereglerna för flerbostadshus innehåller begriinsningar belriiffandeliigenhetslyperna bortsett från att det skall fiiintts en efterfrågan på dem såalt de ktin uppliiltts och lånekostnaderna betalas. Utskottet har föriitsalttitt tilliimpningeii av kravet pa en väsentlig ökning av bosttidsvärdet (jfrprop. s. 66) i sig inte sktill tnotverkti motioiiärerntis önskemål. Niir detgiiller plaiibestiiniinelser i byggnadsliigstiftningen kan det knappast bliaktuellt att generellt tillåtit tillbyggnad med hiinsyn lill de i huset boendespersonliga förhållanden. Enligt utskottets mening är dock möjligheterna att fåbyggnadslov i dessti fall inte sa små som det förutsätts i den sentireinolionen. Dol finns diirför f. n. inte anledning påkalla en särskild utredningtn. m. enligt motionsförslagen. En utveckling i av motionärerna öiisktidriktning får friimjas geiioni alt en förutsedd efterfrågan på dessalägenhetstyper betikttis i den komnittnaht planeringen. 1 motion 1979/80:1881 (vpk), yrkandena a och b. föreslåsriksdagen uttala titt ålderssegregeringen i boendel måste bryttts och att deiildres bostadsstandard måste höjiis. Yrkandentis sakliga innehåll möter ingeninvändning och tas även lill utgångspunkt i bostadsplaneringen. Elt allmiinttttlttlttnde av angiven innebörd och utan konkret inriktning tjiinar emellertidinte syftet. Förslaget i motion 1979/80:584 (vpk), yrkande 1. iir attriksdagen begär ett program för vidareutveckling av befintligtiflerbosttidshusomraden till mer kollekliva boendeformer. Del framgår inte heltklart om svftel är titt stvrtt bostadsbvggandet i en riktning till vilken de boendefar anpassa sig eller om man begränsar sig lill en önskan titt tillgodosekonkreta anspråk på bostiider som planerats för gemensamt utnyltjiinde av vissautrymmen. Även i deiinti del bör enligt utskottets mening den konkretmtmifesterade efterfrägtin få påverka de konimunttltt besluten ombostadsbyggandets pltinering. De statliga insatserna skall som riktain sig pa alt skapa föriitsiitlningar för att en efterfrågan på denna typ avbostiider - bortsett från experiiiieiitbyg-gande - kan tillgodoses på sammaiillmiinna koslntidsvillkor som giiller för traditionella liigenhetslyper.Särskildtt ytterligtire statligti ätgiirder för titt främja kolleklivaboendeformer i motioniirernas mening iir f. n. inte pakiillade. Inom den nyssnämnda moticmens ram torde falla förslaget imotion 1979/80:1881 (vpk), yrkande c, att ullalar att kollektivaliostads-lösningar, som rymmer alla åldrar, bör främjas. Den bakomliggandeprincipen att söka åstadkomma allsidigt - även åldersmässigt - saniniansatta CU1979/80:22 35 boendeenheler i skilda former är obestridd.Molionsyrkandels faktiska innebörd är däremot oklar. Del lämnas öppet om nianavser elt specifikt statligt ekonomiskt stöd eller andra åtgärder. Elt föreslagetuttalande bör därför inte göras. Utskottet noterar i sammanhanget uppgiften i propositionen(s. 69) att de siirskilda bestämmelserna för bostadslån till kategoribostaderslopats. Fråga om lån för inventarier m. ni. i kolleklivbosläderbehandlas nedan (4.9). Förslag om att utreda de regelsystem som avgör människorsförutsättningar att pröva nya boendeformer läggs fram i motion 1979/80:150(fp). Motionärens allmänna utgångspunkt är att statliga bestämmelser onödigtvishindrar experiment med nya boendeformer. 1 propositionen (s. 56) redovisas åtgärder som vidtagitsför alt skapa en ökad flexibilitet och därmed större hänsyn lill olikautformningar av bostadsprojekt och hustyper vid belåningen-bl. a. genommöjlighet alt få en rättvisande belåning även i fråga om utformningar ochlösningar som ttvviker från de traditionella. Vidare erinras om åtgärder somkan stimulera till ökad aktivitet när det gäller experimeiilverksamhel ochutvecklingsarbete inom bostadsbyggandet. Bostad.sstyrelsen har i januari 1980himntil förslag i ämnet och återkommer därtill i kommandeanslagsframsliillning. Utredningen om prisutvecklingen inom bostadsbyggandet(se 3) torde vidare belysa frågan om behovet av en fortgående produktutvecklingoch bl. a. undersöka om det slutliga stödet till experirnenlbyggande kan ges eninriktning som bättre stimulerar en ttllniiin produktutveckling inom byggnads-och anläggningsområdet. Enligt utskottets mening ktin en siirskild utredningenligt nioiionsför-slaget inte anses motiverad. Det får förutsättas att behovetav detaljregler alllid prövas- även när regering och riksdag fattar beslut somger upphov till sådana regler. Förshig i motion 1979/80:1009 (s) om vissa strukturfiågorkommer att, enligt niolionärerntis önskan, behandlas i tinslulning lillkommande överväganden i energipolitiska frågor. 4.5 Statliga lån och generella bidrag till bostadsbyggande 1 motion 1979/80:1553 (vpk),yrkande 4 b föreslås begära förslag om bostadsfinansiering genom lånmed lång amorteringstid och till låg och fast ränta. Motionärerna har inte närmare preciserat sina anspråk påamorteringstid och ränta. Redan mot bakgrund av de allnitinna överväganden omsubvenlionsnivån lill vilka utskottet ovan (4.2.4) anslutit sig kan ettisolerat krav enligt motionen på sänkning av den garanterttde riintan intetillstyrkas. Kiipilalmarknadssynpunkter och budgetniässiga hänsyn tillåter inteheller CU 1979/80:22 36 generella överviigaiiden om föiliingdti amorteringstidereller hig oeh ftist rtinlti. liostadsministerii har (s. 45) iiiinvisat lill att del iirsiirskilt nötlvtindigt titt fortliipaiKlc följti och utviirdera stiidsystcmenunder tider med liiig inflation. Hon erinrar diirvid också om (iverviigtindeiiom retil bcskiiltning och retil fintinsicring. \ilkas cvcnltielhi kiinkretisertmde dockktin ligga gtinskti läiigt fram i tiden. 4.5.2 Räntebidrag m. m. Några förshig till iiiidriiigar iriinlebidragssystcnict lämnas inte i propositionen. titt vissa ftirslag kommer att liiggas fraiii för senare iär betriiffiinde iindrade regler för riintebidrtig med \erk;in från 1981.Förshigcn sktill tilformtis iiiir riktlinieniti ftJr 1981 ;irsfitsiighctstaxering kan preciseras och regeringen litift niöjlighet att bedömareglerna för villabeskattningen. En strävtin bör vara. siigs det, att minskaden siitibbtt ökningstakten i stiniliiillets stibveiilioner inomliintchidrtigs- och skattesystemet. Utskottet noterar att bosltidsniinistcrn ifrågesstir den 19 inttrs 1980 tingett att de nya villkoren för botlcnhin (seovan 4,2.1.2) sjtilvfiillet kommer titt beaktas vid överviigaiidenti omiindrttde regler för riintebidrtig och villtibeskattniiig. htir önskat fiista uppnitirksttmhetenpä småhusiigar-iias boendekostnader m. tn. Inom det iiiniiesområdc som tas uppi utskottels betiinkttnde har hiivdtiis titt många sinåhusiigarc i \iinlan på utbetalning ti\ bosltidslån ochplttceriiig av deflnilivti bottenlån drabbas av koslntidsökning-ar. iiiniförtmed den låiigsikligti kalkylen, som efter skatt anges uppgti lill mer iin 1 000kr/niåiiad under elt lill . Förbundet lorde iiiirmtist litt svfttttpa räntekostnaden för lillfälliga lån nicd hiigrc riinttt iin krediti\riinlttiisom erbjuds husköptirntt frän tilllriidesdagen för att lyftti tiv bvggaretisreguljiirti kreditiv. Riintebidrtig utgår från färdigsliillandel endast förflerbostiidshus men inte för grtippbyggdti eller ensttikti småhus som siiljstill tien som sktill bebo huset. Ulskoilel har inte funnit skäl alt ta uppfråga om räntebidrag för ytterligare tid i dessa fitll. Viiiitetidcn frän köpetlill alt definitivti lan placerats torde niimiast beio pa grtipperntis storlek,bvggtakten och om slutligt lånebcslui fördröjs genom besviir eller andrtiomsliindigheter. Enligt vad utskottet erfiirit ägiitir bostadsslyrelsenuppmiirksiimhet ät dessti frågor.