bet · G301LU2 · 1979-12-31 00:00:00 — Verketanser emellertid alt del kan diskuteras om ett uppbudsförfarande behövsfor skall kunna beakta vissa andra med sökt akiiebolagsfirma kollideranderättigheter, främst icke registrerade men inarbetade varumärken saml i lokalaregister införda firmor för handelsbolag och ekonomiska föreningar. Antalelinvändningar, som baserarsig på inarbetade varumärken, är myckel få i ärendenom varumärkesregistrering. Del finns enligl verket knappast anledning tro attflera invändningar av detta slag skulle riktas mot akiiebolagsfirmor om elluppbudsförfarande infördes även vid firmaregistrering. 1 ett längrelidsperspektiv kan det inte uteslutas att det centralt kan komma atl finnastillgång lill de lokala registrens firmauppgifter. Den mekaniseradelikhetsgranskningen kan då lätt vidgas lill att omfatta även dessa. I avvaktanhärpå kan enligl patenlverkets åsikt hänsyn till lokala firmor inte motiverainförandet av ett kungörelseförfarande vid registrering av aktiebolagsfirmor. invändningsförfarandekan, forisäuer verket, naturligtvis utgöra en LU 1979/80:2 19 garantiför atl själva bedömningen av del framtagna granskningsmalerialet inte lederlill en objektivt sett felaktig registrering. Fördelarna härav bör dock vägasmot olägenheterna för näringslivet med en invändningsfrist som leder tillförlängda väntetider vid registrering av aktiebolag. Underalla förhållanden anser verket att frågan om ett invändningsförfarande börnärmare utredas innan beslut fattas om att införa regler om elt sådantförfarande i aktiebolagslagen. Paientverkei finner därför inte skäl atltillstyrka bifall lill motionsförslagei. Sveahovrätt erinrar om att paientverkei vid sin prövning av huruvida föreslagenaktiebolags firma kolliderar med annat skyddat namn eller kännetecken hartillgång lill, förutom akliebolagsregistret, även filialregislrei,vammärkesregislret och släkinamnsförleckningen. Däremot har patent-verket intenågon omedelbar tillgång till de vid länsstyrelserna förda handels-ochföreningsregistren och inte heller någon överblick över bl. a. inarbetade menej registrerade varumärken, ibruklagna närings- och varukännelecken samtsläktnamn och titlar på litterära verk. Det anförda visar enligt hovrätten allpaientverkei har möjlighet lill en jämförelse med de kolliderande rättighetersom är av större intresse. Härtill kommer, fortsätter hovrätten, att enligtuppgift av paientverkei varumärkesregistret numera ligger på data. 1planeringen ingår att även släkinamnsförleckningen skall haöverförts lill dala. Beträffande akliebolagsregistret uppges alt verket inomkort kommeratt ha en alfabetisk förteckning på data. Hovrätten har inhämtat inom statskontoret på regeringens uppdrag utredermöjligheterna att på dala upprätta elt register över företag, organisationeroch offentliga organ samt atl ett sådant register ger fömtsättningar för encentraliserad firmagranskning. Hovrättenframhåller atl patentverkets granskningsmöjligheler kommer alt utvidgas. Ettuppbudsförfarande skulle givetvis ge möjlighet all i granskningsarbetel få inuppgifter som inte finns i patenlverkets skilda register. Förfarandet medkungörelse och invändning skulle emellertid lill sökandens nackdel medföra enföriängning av prövoliden samt ökade kostnader för det allmänna och därmed isin tur för sökanden. Enligl hovrättens mening är de fördelar som kan vinnasmed ett uppbudsförfarande så små, att hovrätten anser sig böra avstyrka bifalltill motionen. framhåller atl ell invändningsförfarande innan registrering avfirma sker principiellt sett väl svarar mot den i övrigt föreliggande likheteni uppbyggnaden av firmalagen och varumärkeslagen. Det syslem som tillämpas påvanimärkessidan synes också fungera tillfredsställande. Industriförbundetsaknarunderiag förbedömning av omfattningen av sådana fall, där firmaregistrerats trots all den senare visat sig strida mot annans registreradeeller inarbetade närings- eller varukännelecken. Klart är emellertid enliglIndustriförbundet atl sådan registrering har förekommit, vilket i de enskildafallen lett lill långa och kostsamma domstolsprövningar, något som självfalletär önskvärt all undvika. LU 1979/80:2 20 dettasammanhang ett medel atl i viss utsträckning nedbringa antalet sådanaprocesser. Genom invändningsförfarandet skulle också innehavaren av ell ickeregistrerat men inarbetat närings- eller vamkännetecken kunna bevaka sinaintressen på ett lidigare stadium än vad som är möjligt. Industriförbundetanser emellertid att de beskrivna fördelarna med ett invändningsförfarandemåste vägas moi allmänhetens och regislreringsmy n-dighetens gemensammaintresse av att regislreringsförfarandel inte blir alltför svårhanterligt.Långa handläggningstider måste undvikas, och sökanden bör inte drabbas avonödiga förseningar. Ett annat förhållande värt all notera i sammanhanget ärenligl alt ett aktiebolag-för alt kunna förvärva rättighetereller ikläda sig sky Idigheter- är beroende av att en registrering av bolagetskett hos paientverkei. I samband med myndighetens granskning avstiftelseurkunderna sker också föreskriven prövning av bolagels firma. Ettinvändningsförfarande i detta skede förlänger tiden innan bolaget faktiskt kanbörja sin verksamhet. Sammanlagetanser dock förbundet den väckta frågan vara av sådant intresse, all den börgöras till föremål för en utredning. Praktiska skäl lorde i dagens läge talaföratt utredningen begränsas lill frågan om ett invändnings-förfarande vidregistrering av aktiebolagets firma. anför inledningsvis att frågan om ettinvändningsförfarande vid prövning av ansökningar om registrering avaktiebolags firma inte synes ha varit föremål för överväganden i samband medtillkomsten av firmalagen. Detta förhållande skulle kunna motivera att en begränsadutredning därom kommer till stånd. Allmäntsett torde det enligl föreningen i den aktualiserade frågan gälla atl avväga åena sidan intresset att få eventuella invändningar emot en firmaregistreringframställda på elt så tidigt stadium som möjligt-dvs. redan underregislreringsförfarandel och inte först efter registreringen i form av eltdomstolsförfarande angående hävande av registreringen -samt å andra sidan atlregistreringsförfarandet inte onödigtvis drar ut på liden, by råkraiiseras ochfördyras. Enligt föreningen är det i och för sig självklart all en invändningföre den slutliga regisireringsprövningen är att föredra framför en invändningi form av talan vid domstol efter registreringen. Föreningen ställer sig docktveksam till om frekvensen av dylika - befogade - invändningar kan väntas varatillräckligt stor för all väga upp nackdelarna meu lidsuldräklen i samtligaregisireringsfall. Redan nu lorde fö. regisireringsmyndigheten granskaansökningar mot - förutom aktiebolagsregistret och filialregislrei - bl. Föreningenframhåller vidare att ett kungörelseförfarande för med sig särskilda spörsmål,t. ex. frågan huruvida invändare skall äga administrativ klagorätt, närinvändningen ogillats, med därav följande ytterligare lidsul-dräkt. En annanfråga är om del verkligen är motiverat att begränsa elt invändningsförfarandetill fall som rör firmor för aktiebolag, dvs. om ej även andra firmor som söksregistrerade bör omfattas. LU 1979/80:2 21 Föreningen uttalar all skäl föreligger att ej avslåmotionen. Det torde vara av intresse att de väckta frågorna görs till föremålfören begränsad utredning. Skulle en reform av firmaregistreringen - med tankepå datorbaserad ceniralregisirering för alla slags firmor - vara aktuell inomen nära framtid, torde dock den i motionen upptagna frågan kunna anstå, anserföreningen. Svenskapatentombudsförenlngen anför all ett stort antal av föreningens medlemmar, somhandlägger varumärkesärenden, har negativ erfarenhet avfirmaregistreringsförfarandet hos paientverkei. En reform på området skulle,anser föreningen, även - åtminstone till en del - undanröja bristen alt det ivårt land inte finns något centralt samlingsregister, som ulvisar samtliga häri riket beslående firmaregistreringar. Föreningenhävdar att praxis beträffande firmaregistreringen är svåröverskådlig och attinförandet av ett invändningsinstitul skulle kunna resultera i atl praxis påfirma- och varumärkesområdei fick möjlighet alt stabiliseras och förenhetligas.Om ell invändningsförfarande införes bör, på sätt som gäller beträffandepatent, varumärken, mönster och namn, patenibesvärsrätten bli förstabesvärsinstans. mening finns del ingen anledning all inte införa ettpubliceringsförfarande, i första hand vad beträffar ansökningar om registreringav akiiebolagsfirmor, då det som ovan påpekats är ell mycket angelägeträttssäkerhetsintresse all detta institut införes för att ge tredje manmöjlighet att göra gällande sin rätt genom invändning hos den administrativamyndigheten. är del svårt all förutsäga hur stor invändningsfrekvensen kan tänkasbli, men det finns ingen anledning tro att den skulle bli mindre än inomvarumärkesområdet, där ju ansökningarna underkastas en mycket grundliggranskning av registreringsmyndigheten, innan publicering av desamma sker. Föreningenanser alt den omständigheten atl den administrativa myndighetens handhavandeav ansökningen kan komma alt ta i anspråk än f n. på intetsätt bör vara av avgörande betydelse i detta sammanhang. Intresset avrättssäkerhet bör absolut gå före intresset av att registreringsansökningarnasbehandlingstid hos patentverket hålls så kort som möjligt. Genomsnittligträknat för ansökningarna torde för övrigt den förlängda liden inte bli särskiltbesvärande. Föreningenanmärker atl även frågan om ett eventuellt införande av förbud emot firma somär identisk med eller företer stor likhet med firma för bolag som försatts ikonkurs aktualiserats. Genom lillägg till firmalagen borde ett dylikt förbudkunna införas, då lämpligen med viss lidsfrist, räknat från konkursensavslutande. Patentombudsföreningenuttalar således sitt stöd för motionen 1200 och anser all motionsspörsmålet börutredas. En utredning i föreliggande fall synes ej behöva vara särskiltomfattande och bör ske ulan tidsspillan. LU 1979/80:2 22 finnsenligt föreningen ingen anledning att avvakta t. ex. ett datoriseratcentralregister för alla typer av firmor, utan reformen bör redan nu införas, ivarje fall då det gäller registrering av aktiebolagsfirmor. I belänkandet behandlar utskollel sjumotionsyrkanden angående översyn av aktiebolagslagen, aktieemission lillunderkurs, utländska styrelseledamöter, likvidation, inlösen avminoritetsaktier och aktiebolags firma. I motionen 585 framhålls alt den nyaaktiebolagslagen, som trädde i kraft , ansågs vara föråldradredan när den antogs, framför allt genom att den inte behandlar de anställdasrätt till inflytande i företaget. Motionären anser alt det krävs en nyaktiebolagslag, bl. a. för alt man skall kunna förverkliga folkpartiförslageiom alt ge de anställda en med kapitalägarna likvärdig ställning iföretagen. Ett annat skäl fören översyn av den aktiebolagsrätlsligalagstiftningen är enligt motionären behovet av särskilda regler för småföretag.1 motionen pekas på vissa frågor som bör omfattas av utredningsuppdraget. Ensådan fråga är hur staten skall kunna garanteras insyn i de stora företagenulan atl staten för den skull skall ha ett ägarinflyiande. Motionären anser enmöjlig lösning vara alt staten ges rätt all tillsätta en revisor i de störstaförelagen. Motionären ifrågasätter vidare om inte den graderade rösträtten föraktier bör avskaffas. Redovisningsreglerna bör enligl motionären standardiserasmed sikte på att storföretagen skall kunna avkrävas s. "sociala bokslut". Med stöd av del anförda yrkar motionären attriksdagen skall begära atl en parlamentarisk utredning tillsätts med uppdragatl lägga fram förslag lill en ny aktiebolagslag. Utskotteterinrar om att frågan om en sådan översyn av aktiebolagslagen som förespråkas imotionen aktualiserats motionsvägen, senastvid 1977/(LU 1977/78:20). Motionerna har avslagits underhänvisning lill att utvecklingen på medbestämmanderättens område bordeavvaktas och atl inom bl. bolagskommitié och utredningen omutländska övertaganden av svenska företag det pågick utredningsarbete som varav betydelse för spörsmålet om innehållet i en ny aktiebolagslag. Somnärmare framgår av redogörelsen ovan (s. 13-15) har bolagskommitté1978 lagt fram förslag lill lagstiftning om bl. a. handelsbolag och enklabolag. Likaså föreligger resultatet av del utredningsarbete som bedrivits avutredningen om utländska övertaganden av svenska företag och som bl. a. berörtfrågan om den graderade rösträtten för aktier. Utredningarnas belänkanden harremissbehandlats och övervägs f n. inom justiliede- LU 1979/80:2 23 partementel.Också spörsmålet om särskilda och enklare aktiebolagsregler för de mindre företagenövervägs inom departementet. Utskottet vill vidare peka på atlbrottsförebyggande rådels översyn av lagstiftning mot organiserad och ekonomiskbrottslighet resulterat i bl. a. två promemorior, vari framläggs förslag somdels rör revisors verksamhet, dels syftar till att förebygga vissa missbruk avaktiebolagsformen. Promemoriorna har överiämnats lill regeringen och därefterremissbehandlats. Enligtvad utskottet inhämtat avser regeringen att föreläggariksdagen en proposition med förslag till ny lagstiftning om handelsbolag ochenkla bolag. Avsikten är all regeringen i denna proposition även skall taställning lill dels förslag om revisors verksamhet, dels frågan om särskildaoch enklare akliebolagsregler för mindre företag, dels ock vissa andraaktiebolagsrätlsliga frågor. Utskottetvill vidare framhålla att det är omöjligt atl överblicka vilkenutveckling på medbeslämmandeområdet som tillkomsten av medbestämmandeavtal kanföra med sig. Alltjämt pågår också arbetet inom utredningen om lönlagarna ochkapitaltillväxten vilket är av betydelse för spörsmålet om innehållet i en nyaktiebolagslag. Medhänsyn till det anförda bör enligt ulskoltels mening motionen 585 inteföranleda någon åtgärd från sida. Emission av aktier till underkurs Då elt aktiebolag bildas gäller enligl 2 kap. 2 §aktiebolagslagen (ABL) all betalning för aktie inte får understiga del belopppå vilket aktien skall lyda (nominella beloppet). Tecknas aktie med villkor somstrider mot vad som stadgas i paragrafen skall del nominella beloppet ändåbetalas. Bestämmelserna i 2 kap. 2 § skall enligl 4 kap. 1 § äga motsvarandetillämpning vid nyemission, dvs. då aktiekapitalet ökas genom all nya aktier ibolaget tecknas mot betalning. Aktiekapitalet kan också ökas genom att nyaaktier ges ut eller alt aktiernas nominella belopp höjs ulan ny betalning. Vidsådan s. k. fondemission får ej till aktiekapitalet överföras belopp, somunderstiger summan av de nya aktiernas nominella belopp eller den sammanlagdahöjningen av aktiernas nominella belopp. Åvenom ABL således inte ger möjlighet lill emission av aktier till en kurs somunderstiger aktiernas nominella belopp, kan i praktiken ett liknande resultatåstadkommas genom att bolagets aktiekapital nedsätts på så sätt atl aktiernasnominella belopp minskas. Aktier kan därefter nyemitteras lill det nyanominella beloppet. Reglerom nedsättning av aktiekapitalet finns i 6 kap. ABL.Vid nedsättning av aktiernas nominella belopp skall aktierna förses medpåteckning om det nya nominella beloppet. Vidare gäller bl. a. all någonvinstutdelning inte får ske såvida inte aktiekapitalet ökas medminst nedsättningsbeloppet eller rätten ger tillstånd till utdelning. Innansådant tillstånd kan ges måste bolagels alla kända och okända borgenärer LU 1979/80:2 24 kallastill rätten och ges möjlighet att om de så önskar fä betalt eller betryggandesäkerhet för sina fordringar. 1motionen 1762 konstateras att det nuvarande förbudet mot emission tillunderkurs medfört att börsnoterade bolag eller bolag som noteras på lista och vilkas aktier noteras under pari inte kunnatverkställa nyemission av aktier. Enligt motionärerna har behovet av att kunnaemittera aktier lill underkurs vuxit sig allt starkare. Ettstort antal bolag har varit börsnoterade under det nominellavärdet. Dessa har till följd därav inte genom nyemission kunnat skaffa sigerforderligt kapiiallillskoil. Efiersom alternativa finansieringsformer ipraktiken inte är möjliga anser motionärerna det i dagens situation ytterstangeläget alt möjlighet öppnas för företagen alt genom emission till underkursläcka sitt behov av eget kapital. 1 motionen begärs därför all regeringen skallframlägga förslag till ändring av ABL så att emission till underkurs blirmöjlig. Utskotteterinrar om alt spörsmålet rörande emission till underkurs tagits upp i engemensam skrivelse till jusiitiedepartementet från , och Föreningen auktoriseraderevisorer. I skrivelsen hemställde organisationerna au frågan i hela sin viddskulle tas upp till förutsättningslös prövning. För det fall departementetinte skulle finna sig kunna tillstyrka en lösning där underkursemission medkvarstående kursdifferens tilläts, begärdes atl i van fall en i ochFinland tillämpad metod, som innebär underkursemission med omedelbar utfyllnadav kursdifferensen från eget kapital, skulle införas. Organisationernaföreslog slutligen au aktiebolagslagen skulle ändras så atl vid nedsättning avaktiekapital endast en central registrering behöver ske och att kravet påinfordrande av akiiebrev för nedstämpling eller utbyte slopas. En annan frågasom borde prövas var enligl organisationerna om inte den nuvarande regeln omdomstolsprövningen vid vinstutdelning efter nedsättningen avaktiekapitalet kunde slopas i vissa fall. Organisationernasskrivelse har remissbehandlats, och frågorna övervägs f n. inomjustitiedepartementet. Enligt vad utskottet inhämtat ämnar regeringen laställning till önskemålen i skrivelsen jämte de synpunkter som framkommit underremissbehandlingen i den proposition på associationsrättens område vilken -som ovan berörts - avses bli framlagd . Ställningstagandet bör inteföregripas, och motionen 1762 bör därför inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. Enligl 8 kap. 4 § ABL skall styrelseledamot ochverkställande direktör i aktiebolag vara svensk medborgare och bosatt iSverige. Dispens från kravet på medborgarskap och bosäiiningsland kanemellertid ges av kommerskollegium. 1 fall där mer än en tredjedel av helaantalet ledamöter i bolagets LU 1979/80:2 25 styrelseinte är personer som är i bosatta svenska medborgare prövas frågan omdispens dock av regeringen. Imotionen 1194 hävdas att kommerskollegium vid sin prövning av ärenden omtillstånd för utländska medborgare att ingå i svenska aktiebolags styrelsereller vara verkställande direktör tillämpar en liberal praxis. Kommerskollegiumtillstyrker ansökan om det inte kommit fram något som tyder pä all denutländska medborgaren "inte uppenbart är olämplig för uppdraget".Ytterst få ansökningar avslås. Det man i huvudsak undersöker är enliglmotionärerna om den tilltänkte har varit inblandad i någon brottsligverksamhet. Motionärernafinner det angeläget att reglerna utvecklas ytteriigare. a. måste del varaett allmänt intresse atl söka förhindra att utländska styrelseledamöter utsesför att förbereda avveckling av den i bedrivna verksamheten inommultinationella förelag. De fackliga organisationerna, fortsätter motionärerna,har ofta goda insikter om utländska moderbolags avsikter härvidlag. Den lokalafackliga organisationens yttrande måste därför tillmätas avgörande vikt närkommerskollegium avgör frågan om utlänning skall tillålas ingå i svenskt bolagsstyrelse. Detta bör komma lill uttryck i lagstiftningen. Motionärema begär allförslag härom skyndsamt utarbetas och föreläggs . Utskottetdelar motionärernas uppfattning att de fackliga organisationernas erfarenheteroch synpunkter är av betydelse vid avgörandet av ifrågavarande slag avdispensärenden. Frågan har också uppmärksammats i samband med den översyn somutförts av utredningen angående utländska övertaganden av svenska förelag. Iutredningens slutbetänkande (SOU 1978:73) angående kontroll av utländskförelagselablering i framhålls beträffande kommerskollegiumsdispenspraxis all den tidigare prövningen inom verket synes ha varit tämligen summariskmen att åtgärder för en mera omfattande prövning vidtagits.Sålunda inhämtas numera regelmässigt yttrande från fackliga organisationer.Utredningen, som på denna punkt är enhällig, anser inte att praxis idispensärenden bör bli mera restriktiv men föreslår - som en kodifiering avgällande praxis - alt i aktiebolagsförordningen förs in en uttryckligbestämmelse om att fackliga organisationer skall beredas tillfälle atl yttrasig innan dispensärenden avgörs. mening skulle ett genomförande av förslaget innebära att syftet medmotionen i allt väsentligt blir tillgodosett. Som ovan berörts har belänkandetremissbehandlats och övervägs f. n. inom regeringens kansli. Med hänsyn härtillar något initiativ från sida med anledning av motionen 1194 inteerforderiigt. Enligt aktiebolagslagen är likvidation del normalaförfarandet vid upplösning av ett aktiebolag. Under likvidationen avvecklasbolagels verksamhet. LU 1979/80:2 26 dessskulder betalas och behållna tillgångar utskiftas bland aktieägarna. Likvidationenkananlingenvara frivilligellersketvångsmässigt i vissa fall, exempelvis när bolag saknartäckning för aktiekapitalet. Beslut om tvångs-likvidation fattas av domstol,som också har atl ulse en eller flera likvidatorer. Frivillig likvidationbeslutas av bolagsstämman. Stämman utser även likvidalor. Närmareregler om genomförandel av en likvidation finns i 13 kap. 7-20 §§ ABL och ägertillämpning på båda typerna av likvidationer. Likvidalorernas uppgift är allsnarast möjligt avveckla bolagets rörelse, försälja egendomen och betalaskulderna samt skifta eventuellt överskott mellan aktieägarna. Den närmaregranskningen av likvidalorernas verksamhet utövas av bolagsstämman, tillvilken likvidatorerna varje räkenskapsår skall avge årsredovisning.Likvidatorerna skall även lämna en slutredovisning över sin förvaltning ochskiftet lill bolagets revisorer, som skall granska den och avge enrevisionsberättelse till bolagsstämman. Sedan revisionsberättelsen avlämnatsskall bolagsstämman sammanträda för granskning av slutredovisningen. I och medatt slutredovisningen framlagts är bolaget upplöst. Imotionen 1765 (yrkandet 4) yrkas alt reglerna om likvidation av aktiebolag ochandra bolag blir föremål för översyn. Som skäl för yrkandet anför motionärenall likvidationsinstitulel kan användas för samma brottsliga syften som ivissa fall ligger bakom konkurs. Vid frivillig likvidation kan vem som helstutses till likvidator, och handlingsfriheten torde därför enligt motionärenvara =lor när det gäller manipulationer med bolagets tillgångar. Somnärmare framgår av redogörelsen ovan (s. 16 och 17) har i brottsförebygganderådets promemoria Aktiebolagslagen - förstärkt skydd för det bundna kapitaletm. m. framlagts förslag lill vissa skärpningar av de nuvarande reglerna i ABLom tvångslikvidalion. Vidare har föreslagils all kvalificerad revisor skallfinnas i bolag som inte har full täckning för sitt registrerade aktiekapital.Promemorian har remissbehandlats varvid riksskatleverket och kommerskollegiumframfört önskemål om en översyn av reglerna om likvidaiionsförfarandet i syfteatt borgenärer och del allmänna skall ges insyn i förfarandet. I anslutninghärtill vill utskottet påpeka alt, enligt inhämtade upplysningar, frågorrörande frivillig likvidation f n. övervägs i samband med den fortsattaöversynen av lagstiftning mot organiserad och ekonomisk brottslighet. I dennadel kan översynsarbetet förväntas resultera i en promemoria frånbrottsförebyggande rådet med förslag lill åtgärder motmissbruk av likvidationsinstitulel. Utskotteterinrar vidare om atl del förslag till ny lagstiftning om handelsbolag ochenkla bolag som lagts fram av bolagskommitié bl. innehåller reglerom likvidation och upplösning av sådana bolag. Utskottetanser i likhet med motionären all del är angelägel atl åtgärder vidtas motmissbruk av likvidationsinstitulel. Med hänsyn lill del ovan LU 1979/80:2 27 anfördaär dock något initiativ från sida med anledning av motionen 1765 idenna del inte erforderiigt.