bet · G301KrU17 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:17 medanledning av motioner om stöd till idrotts- och rekreationsanläggningar Utskottet behandlar i detta betänkande följandemotioner, vilkas behandling på förslag av kulturutskottet i betänkandet1978/79:34 uppskjutits till /80, nämligen 1978/79:1288 av ()och afUgglas (m) vari yrkas atl hos regeringen anhåller om åtgärder iöverensstämmelse med vad som anförts i motionen i syfte att möjliggöraprojektet motorstadion, 1978/79:2119 av m. fl. (c) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas att normerna för statens naturvårdsverks bidragtill turistanläggningar frän anläggningsstödet till idrotten ändras (yrkande2). I motionen 1978/79:1288 uttalas att det inte finnsnågon ordentlig motorsportanläggning i trots ett stort antalorganiserade motor-intresserade. har man dock i olika sammanhangdiskuterat möjligheterna atl uppföra ett motorstadion för att kunna erbjudamotorspor-len samma möjligheter som flertalet andra sporter. Dess förslag har därefter överarbetats av en arbetsgrupp, somår 1977 presenterade ett reviderat förslag till motorstadion vid Ariandaflygplats. Efterremissbehandling av förslag bildades en intressegrupp för Arlandamotorstadion med representanter för , kommunerna i norra länshalvanav och deltagare frän motorsfXDr-ten. Intressegruppen harutarbetat ett förenklat alternativ till motorstadion, som beräknas kosta ca10,5 milj. kr. avses bli bildad av berörda kommuner, motorsportenoch övriga intresserade. Tanken är att stiftelsen skall söka anläggningsbidraghos samt söka få till stånd en markupplåtelse medluftfartsverket beträffande aktuellt område i anslutning till Arlandaflygplats. Under vissa förutsättningar förutsätts anläggningen blisjälvfinansierande. Enligtmotionen är det största hindret för att starta projektet frågan ommarkupplåtelse. Motionärerna anser att statsmakterna borde ställa marken tillArianda motorstadions förfogande till begränsad kostnad. Vidare borde detfinnas möjligheter att erbjuda ett engångsbidrag i stället för bidrag till s.k. regionalt anläggningsslöd, för vilket väntetiden är ca fern år. Imotionen 1978/79:21 19 har förts fram en rad förslag som syftar 1 1979/80. KrU 1979/80:17 2 tillalt förbättra förulsältningarna för en utveckling av turism och rekreation inomde 25 områden i landet som betecknas som primära rekreationsområden. Kulturutskottethar i belänkandet 1978/79:22 behandlat yrkande 1 i motionen, i vilket föreslogsökade bidrag för rekreationsberedningens utvecklingsarbete. Motionen1978/79:2119 har ocksä givit anledning till följdmotioner, som behandlats avnäringsulskoltel (NU 1978/79:59, hotellgarantilån m. ),arbetsmarknadsulskotlet(AU 1978/79:21 och 23, lokaliseringslån och bidrag) samtcivilulskottet (CU 1978/79:26, markförvärvslän). Yrkande2 i motionen 2119, som är aktuellt för behandling, motiveras på följandesätt: normer för bidrag frän"anläggningsstödel till idrotten" medger inte det procentuellastatliga stöd som krävs från kommunernas sida för all dessa skall kunnaengagera sig i utbyggnader av turistanläggningar. Vi föreslär därför attbidragsnormerna för anläggningsstödel till idrotten ändras, så atldetta anslag får den stimulanseffekt som ursprungligen varit avsedd.Alternativt borde en uppdelning ske av anslaget i ett belopp föridrottsanläggningar o. d. och ett för anläggningar för turism och rekreation. Anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m.,som anvisas under jordbruksdepartementels huvudtitel, uppgår /80till sammanlagt 39,1 milj. kr. Del används för många ändamål och objeklslag. Anslagetdisponeras av enligt de riktlinjer statsmakternafastställt 1970 och 1975 saml därpå grundade normer, som beslutas avregeringen. Från anslaget lämnas bidrag till bl. a. hamnar, bryggor ochfarleder för fritidsbåtlrafiken. Till turism, idrotts- och rekreationsanläggningarutgår bidrag dels för anläggande, dels för utvecklingsarbete. Bidrag utgårockså till s. k. riksanläggningar förden samlade idrottsrörelsens behov. Vidarebestrids från anslaget vissa kostnader för skötsel och underhäll avvandringsleder i fjällväriden. Slutligen lämnas ersättningar till vissa organisationerför serviceverksamhet pä friluftslivets område. Högrebidrag utgår till anläggningar för fjärrekreation än till anläggningar förnärrekrealion. Bidrag utgår till fjärrekreationsanläggningar såsom stugbyaroch campingplatser av anläggningskostnaden. i fjällregionen utgår bidrag med upp till 100 9f) av totalkostnaden. Förnärrekreationsanläggningar utgår bidrag till anläggningar såsommotionscentraler, friluftsgårdar, spår och leder, ridanläggningar etc. mednormalt av totalkostnaden. Samma bidragsprocent tillämpas för mindreidrottsanläggningar som uppförs av förening o. d. KrU 1979/80:17 3 Beredningen för samordning av statens insatser förturism och rekreation (rekreationsberedningen) har till regeringenöverlämnat en rapport (Ds Jo 1978:2)Statliga insatser för turism ochrekreation. 1 rapporten förordas bl. a. att ett särskilt rekreationspolitisktinvesteringsstöd för infrastrukturåtgärder samt för boende- ochaktivitetsanläggningar tillskapas. Detta bör enligt beredningen kunna ske somen utveckling av den del av det nuvarande anläggningsstödel som avser stöd tillturism och rekreation. Det nya stödet är tänkt att användas för dels kommunalainvesteringar i infraslrukiuranlägg-ningar såsom vägar, parkeringsplatser ochgästhamnar, dels kommunala eller enskilda investeringar i aktivitets- ochboendeanläggningar, t. ex. skidbackar, liftar, badplatser, slugbyar ochcampingplatser. Stödet avses utgå som lån eller bidrag. harijuni 1978 föreslagitändrade former för stöd till anläggningar och områden för idrott, friluftslivoch turism. Verket anser det angeläget all få till stånd en översyn avnuvarande stödformer till anläggningar för hela sektorn idrott, friluftslivoch turism, dä stödbehovet förändrats under de år slödel funnits. Naturvårdsverketbedömer atl anläggningsstödel i stort fyllt sin funktion somstimulansfaktor för en utbyggnad av anläggningar och områden för idrott,friluftsliv och turism. Bristen på tillgängliga medel har emellertid gjort altanslaget inte längre har den avsedda stimulanseffekten. I stället harenkösituation uppstått framför allt när det gäller fritidsbåihamnar, men även förmindre idrousanläggningar(föreningsslödei). Vidare motsvarar gällandebidragsregler och procentsatser inte kommunernas uppfattning om vad som börvara statens del i kostnaderna för uppförandet av anläggningar och avsättandeav områden för icke-kommuninnevånares rekreation: Huvuddelenav anläggningsstödel bör enligt gä till sådana anläggningarsom kommunerna bygger huvudsakligen för andra än kommunernas egna innevånare,s. Verkets förslag i denna del överensstämmermed vad rekrealionsberedningen förordat. Regeringen föreslog i propositionen. 1978/79:95 omden kommunala ekonomin alt statsbidragen till kommunalanärrekreationsanläggningar skulle slopas fr. o. m. Stödet tillkommunernas investeringar i sådana anläggningar skulle överföras tillskatteutjämningsbidraget. Bidragen till föreningar avsägs även fortsättningsvisutgå, förutsatt atl anläggriingen i fråga inte kunde anses vara ett kommunaltåtagande. I sitt yttrande över denna del av propositionen påtaladekulturulskoUel (KrU 1978/79:4 y) alt vissa gränsdragnings- ochtolkningssvårigheter var förenade med en sådan uppdelning. Utskottet ansågdärför att normerna för bidrag till föreningsdriv-na anläggningar borde sesöver och förordade att stödet till kommunerna KrU 1979/80:17 bibehöllsi avvaktan härpå. Detta blev även beslut (FiU 1978/ 79:35, rskr1978/79:335). Det statliga stödet till idrottsanläggningar m. m.,som anvisas under jordbrukshuvudtiteln, infördes för att stimulera tillkomstenav anläggningar för idrott, friluftsliv och turism. Den del av anslaget somberörs av yrkande 2 i motionen 1978/79:2119 avser bidrag till mindre,turistiska boendeanläggningar o. d. Frågan om statligt stöd till ett specielltprojekt, Arianda motorstadion, tas upp i motionen 1978/79:1288. Brislenpä tillgängliga medel för anläggningsslöd har blivit alltmermärkbar. Delta har lett till att anslaget enligt bedömninginte längre har avsedd stimulanseffekt. Vidare har de mål för samhälletsinsatser för rekreation och turism som statsmakterna antog 1975 kommit all ökaanspråken pä stöd till s. k. fjärrekreationsanläggningar. Mot den angivnabakgrunden har uppmärksammat behovet av ändrade normer förbidragsgivningen till anläggningar. Därjämte har beredningen för rekreationoch turism, som tillkom för att samordna de statliga insatserna inomrekrealionssektorn, föreslagit bl. a. att ett rekreationspolitisktinvesteringsstöd inrättas. Imotionen 1978/79:2119 föreslås att normerna för bidrag till turistanläggningarändras. Den ändring motionärerna önskar synes överensstämma med vadrekreationsberedningen och föreslagit. Delär klart dokumenterat atl trycket på anläggningsstödet ökat alltmer. Kön avansökningar hos särskilt avseende bidrag till småbåtshamnaroch föreningsdrivna idrottsanläggningar är nu sådan att en tillfredsställandehantering av bidragsgivningen äventyras. En grundläggande orsak till detuppkomna läget är givetvis brist pä medel. Utskottet anser det emellertidväsentligt att man noga prövar om en ändrad inriktning av bidragsgivningen kanförbäura situationen. Väsentligt är självfallet att stimulanseffekteråstadkommes på de områden som är mest angelägna utifrån samhällets idrotts- ochrekreationspolitiska målsättningar. Som framgår av det föregående har utskottetredan uttalat sig för en översyn av bidrag till föreningsägda anläggningar.Enligt vad utskottet erfarit bereds frågor om anläggningsstödel för närvarandei regeringens kansli, varvid och rekreationsberedningensförslag prövas. Vad beträffar handläggningen av anläggningsstödet bör isammanhanget hämnas all det tillsatts en utredning med uppdrag att geförslag om en enklare och effektivare administration av den statligarekreations- och turistsektorn. Frågan om den statliga administrationen avstödet till idrous- och friluftsaii-läggningar har också tagits upp i ettbetänkande om statens stöd till folkrörelserna (SOU 1979:60), vilket nuremissbehandlas. Med hänsyn till pågåendearbete anser utskottet inte att bör KrU 1979/80:17 5 beslutaom ändrade normer för bidrag till turistanläggningar och avstyrker av dettaskäl yrkande 2 i motionen 1978/79:2119. Vaddärefter beträffar motionen 1978/79:1288 kan konstateras att projektet ännuinte givit anledning till några framställningar till vare sig regeringen ellerItififartsverket. Man har heller inte tagit slutlig ställning i ärendet pålokal och regional nivå. Utskottet anser inte att bör pröva frågan omstatligt stöd för projektet innan gängse underiag för en bedömning av ärendetföreligger. Den av motionärerna berörda principfrågan om möjligheter tillstörre engångsbidrag torde komma att belysas under den fortsatta genomgångenav formerna för anläggningsstödel. Med det anförda avstyrker utskottetmotionen. 1. alt avslår motionen 1978/79:2119 yrkande2, 2. au avslår motionen 1978/79:1288. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), ToreNilsson (m), (), (), (), IngridDiesen (m), (), (), (), LarsAhlmark (m), (), (), i Kumla(s) och ().