bet · G301KU33 · 1979-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner om vidgad rösträtt förinvandrare som inte är svenska medborgare, m. m. I motionen 1978/79;409av LarsWerner m. fl. (vpk) yrkas att hos regeringen hemställer om attförslag om rösträtt för invandrare i riksdagsval skall föreläggas 1978/79 årsriksmöte. I motionen 1978/79:817 av m. fl. (s) yrkas altriksdagen hos regeringen begär att en parlamentariskt sammansatt kommittétillsätts föratt studera invandrarnas deltagande kommunalval samtutreda frågan om rösträtt vid riksdagsval för invandrare ulan svensktmedborgarskap och andra åtgärder för att underlätta deras deltagande i depolitiska beslutsprocesserna. I motionen 1978/79:2149 yrkandet 2 av och (apk) yrkas att beslutar att invandrarna i princip skallvara valbara och rösträttsberättigade i riksdagsval och alt en kommitté utrederhur detta praktiskt skall genomföras. Angåendeinnehållet i motionerna hänvisas till de tryckta texterna. Rösträtt vid riksdagsval tillkommerenligt regeringsformen svenska medborgare. Vid val till kommunfullmäktige,landsting och kyrkofullmäktige har också invandrare utan svensktmedborgarskap rösträtt under förutsättning att invandraren varit bosatt iSverige före valåret. De nya reglerna förkommunal rösträtt har tillämpats vid 1976 och kommunalval. Frågan om utvidgning av invandrarnas rösträtt behandladesvid /med anledning av motioner i ämnet (se KU 1977/78:9 och41). 1 det förstnämnda betänkandet, vari lämnades en ingående redovisning avbl. a. gällande regler, undersökningar beträffande val ochinternationella förhållanden, avstyrktes motionerna med bl. a. följandemotivering; I partimotionerna 1975/76:256(vpk), 1976/77:47 (vpk) och 1976/77:586 (s) begärs att frågan om rösträtt förinvandrare även i riksdagsval utreds. I motionen 586 föreslås att dennautredning också skall få i uppgift att studera invandrarnas deltagande i 1976års kommunalval. 1 så gott som alla länder är medborgarskap engrundläggande förutsättning för rösträtt vid val på den nationella nivån. Dettasamband har motiverats med att rösträtt inte bör tillkomma den som inte kännersådan samhörighet med landet att han vill förvärva medborgarskap. Man har ocksåmenat alt ett 1 1979/80. KU1979/80:33 2 brytande av sambandet mellan rösträtt och medborgarskapskulle leda till att innehållet i medborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad. När den kommunala rösträtten för invandrare infördes genombeslut av en enig riksdag förekom liknande argument i diskussionen, menbetydelsen av alt ge invandrarna lokalt politisktinflytande ansågs väga tyngre.När det gäller riksdagsvalen är emellertid enligt utskottet sambandet mellanmedborgarskap och rösträtt av grundläggande betydelse. Inte minst rösträttsfrågansinternationella betydelse leder till denna slutsats. Utskottet kan därför intetillstyrka motionernas krav på utredning av frågan om rösträtt till riksdagenför invandrare utan svenskt medborgarskap. Utskottet vill i sammanhanget erinra om alt reglerna förerhållande av svenskt medborgarskap reformerades så sent som 1976.Kvalifikationstiden för medborgarskapsförvärv avkortades då från tre till tvåår för medborgare från de nordiska länderna och från sju till för andrautländska medborgare. Härigenom fick invandrare möjlighet att snabbare än föruterhålla de politiska rättigheter som är förenade med medborgarskapet, bl. a.rösträtt vid val till . Enligt utskottet är det bl. a. genom sådanareformer som invandrarnas politiska rättigheter bör förbättras. Den utredning som föreslås i motionen 586 skulle också fåi uppgift att sammanfatta och komplettera pågående undersökningar om invandrarnasdeltagande kommunalval och undersöka behovet av eventuelltytterligare åtgärder rörande t. ex. information från samhällets sida. En sådanutredning utan sammankoppling med frågan om rösträtt till förutländska medborgare skulle enligt utskottets mening i och för sig ha visstintresse. Utskottet vill erinra om att ett forskningsprojekt om invandrarnasdeltagande kommunalval redan genomförs med stöd av bl. Något initiativ från sida kan därför f.n. inte anses behövligt, 1 en reservation lill betänkandetyrkades bifall lill den socialdemokratiska motionen med följande motivering: Som framhålls i motionen1976/77:586 har en grundläggande målsättning ' för den svenska invandrarpolitikenvarit att de utländska medborgare som flyttat till vårt land och varaktigtbosätter sig här så långt möjligt skall ha samma rättigheter och skyldighetersom svenska medborgare. Utvecklingen har också gått mot allt störrelikställighet mellan invandrare och svenska medborgare. Ett väsentligt steg iutvecklingen mot fullständiga demokratiska rättigheter logs genomriksdagsbeslutet att införa rösträtt för invandrare. Erfarenheterna års val är av stor betydelse vidbedömningen av vilka ytterligare åtgärder som krävs för att ge invandrarnastörre inflytande i den politiska beslutsprocessen. Olika berörda myndigheterhar undersökt bl. a. informationen lill invandrarna års val ochdeltagandet i valet. Inom ramen för ett statsvetenskapligt forskningsprojekt ominvandrarnas deltagande i det politiska livet har en särskild undersökninggjorts av val. Enligt utskottet är del angelägel att resultaten avdessa studier sammanförs och kompletteras av en offentlig utredning medparlamentarisk sammansättning. Utredningen bör ges i uppgift att undersöka ivilken utsträckning invandrarna deltagit i valet och vilka ytterligare åtgärdert. ex. rörande information frän samhällets sida som bör vidtas för allunderlätta för invandrarna att utnyttja sin rösträtt. En viktiguppgift för utredningen skall också vara att närmare studera KU1979/80:33 3 frågan om rösträtten kan utvidgas ytterligare och ävenomlälta riksdagsvalet. Denna fråga aktualiserar, som framgått av tidigareutredningar, också andra problem än dem som är förbundna med den kommunalarösträtten. Som exempel kan nämnas att vissa invandrare kan få rösträtt bådetill den svenska och hemlandels parlament. Det kan också uppstå endubbel valbarhet genom att de kan väljas till ledamöter av både den svenskariksdagen och hemlandets parlament. Frågor av detta slag kräver ytterligareöverväganden innan beslut kan fattas om rösträtt för invandrarna även iriksdagsval. Inom utredningen bör en kartläggning göras av förhållandena idessa avseenden i andra länder. Av det anförda framgår att utskottet vill förorda att enparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att överväga olika åtgärder föratt underlätta invandrarnas deltagande i den politiska beslutsprocessen. I betänkandet 1977/78:41 vidhöllutskottet den uppfattning som utskottet tidigare under intagit tillfrågan om rösträtt vid val till för invandrare som inte är svenskamedborgare och avstyrkte motionerna. I enreservation (7 s) anfördes bl. a. följande; Motioner med samma syfte som de nuifrågavarande har behandlats av tidigare under innevarande riksmöte.Utskottet ansluter sig lill de överväganden i frågan som framfördes i enreservation till betänkandet. Utskottet förordar därför att en parlamentariskutredning tillsätts med uppgift alt - som föreslås i motionen 1977/78:921 -överväga olika åtgärder för att underlätta invandrarnas deltagande i deparlamentariska beslutsprocesserna. I motionen 1978/79:817 av OlofPalme m. fl. (s) yrkas utredning av frågan huruvida invandrare bör ha rösträttvid riksdagsval. Motionerna 1978/79:409 avLars m. fl. (vpk) och 2149 avRolf Hagel och (apk) innehåller krav på förslag om sådan rösträttför invandrare. Frågan om invandrarnas rösträtt behandlades vid 1977/78års med anledning av motioner i ämnet. Utskotlets majoritet erinradedärvid om att i så gott som alla länder är medborgarskapet en grundläggandeförutsättning för rösträtt vid val på den nationella nivån. Detta samband hademotiverats med att rösträtt inte borde tillkomma den som inte känner sådansamhörighet med landet att han vill förvärva medborgarskap. Ett brytande avsambandet mellan rösträtt och medborgarskap skulle leda till att innehållet imedborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad. Vidare erinrade utskottet om attreglerna för erhållande av svenskt medborgarskap reformerades så sent som 1976.Kvalifikationstiden för medborgarskapsförvärv avkortades då från tre till tvåår för medborgare från de nordiska länderna och från sju till för andrautländska medborgare. Härigenom fick invandrare möjlighet att snabbare än föruterhålla de politiska rättigheter som är förenade med medborgarskapet, bl. a.rösträtt vid val lill . KU1979/80:33 4 I en reservation (s) framhölls atten grundläggande målsättning för den svenska invandrarpolitiken varit att deutländska medborgare som flyttat till vårt land och varaktigt bosätter sig härså långt möjligt skall ha samma rättigheter och skyldigheter som svenskamedborgare. Utvecklingen visade allt större likställighet mellan invandrare ochsvenska medborgare. Ett väsentligt steg i utvecklingen mot fullständigademokratiska rättigheter togs genom riksdagsbeslutet att införa kommunalrösträtt för invandrare. Reservanterna förordade tillsättande av enparlamentarisk utredning med uppgift att överväga olika åtgärder för attunderlätta invandrarnas deltagande i den politiska beslutsprocessen. Enligt utskottet är det självfallet av värde att på olikasiilt försöka stärka invandrarnas dellagande i den politiska beslutsprocessen ivårt land. Att som föreslås i motionerna förorda en utredning med direkt siktepå att införa rösträtt för invandrare som inte är svenska medborgare vidriksdagsval kan utskottet emellertid inte biträda. Med hänsyn härtill anserutskottet att motionerna inte bör föranleda någon åtgärd. an avslår motionerna1978/79:409, 1978/79:817 och 1978/79:2149, yrkandet 2. Närvarande: (), (),(), (), (), Per (),(), (), i (m), KurtOve (), ()*, (), (), () och ()*. * Ej närvarande vid justeringen. och (alla s) vilka ansett att utskottets yttrande och hemställan bort ha följandelydelse: I motionen------ (=utskottet)--- politiskabeslutsprocessen. Enligt utskottet kan många skål anföras för attytterligare stärka invandrarnas deltagande i den politiska beslutsprocessen ivårt land. 1 likhet med vad som föreslås i motionen 1978/79:817 anser utskottetatt en särskild KU1979/80:33 5 utredning bör tillsättas med uppgift att studerainvandrarnas deltagande i de senaste kommunalvalen. I anslutning härtill börövervägas frågan om rösträtt för invandrare utan svenskt medborgarskap även vidriksdagsval och behovet av andra åtgärder för att underlätta invandrarnasdeltagande i den politiska beslutsprocessen. Däremot kan utskottet inle biträdayrkandena i motionerna 1978/79:409 och 1978/79:2149 såvitt nu är i fråga. anfört bör ges regeringen till känna. att med bifall tillmotionen 1978/79:817 ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1978/ 79:409 och 1978/79:2149. vrkandet 2.