bet · G301UU19 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:19 med anledning av propositionen 1979/80:100, bilaga 6, ivad avser vissa anslag m. m. för /81 inom utrikesdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner I betänkandet behandlas regeringensframställning i budgetpropositionen 1979/80:100, bilaga 6() avseende anslagsbehov m. m. under littera A(m. ), B (Bidrag till vissa internationellaorganisationer), D (Information om i utlandet) och E (Diverse). m. m. m. fl. anslag (A 1-A 12) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid punkterna A 1-A 12 och hemställer attriksdagen för /81 anvisar 1. tillUtrikesförvaltningen ett förslagsanslag av , 2. tillUllandsljänstemännens representation ett reservationsanslag av , 3. till Inköp,uppförande och iståndsättande av fasligheter för utrikesrepresentationen ettreservationsanslag av , 4. tillInventarier för beskickningar, delegationer och konsulat ett reservationsanslagav , 5. tillKursdifferenser ett förslagsanslag av , 6. till Ersättningåt olönade konsuler ett förslagsanslag av , 7. till Särskildaförhandlingar med annan stat eller inom internationell organisation ettförslagsanslag av , 8. till Kostnaderför vissa nämnder m. m. ett förslagsanslag av , 9. till Kommittéerm. m. ett reservationsanslag av , 10. lill Extrautgifter ett reservationsanslag av , 11. till Kostnaderför officiella besök m. m. ett förslagsanslag av , 12. till Lån till personal inom utrikesförvaltningen m. m. ett reservationsanslag av , 1 1979/80. UU1979/80:19 2 13. bemyndigar regeringen attbesluta om byggnadsarbete m. m. inom de kostnadsramar som förordats underavsnittet A 3 i propositionen. Bidrag till vissa internationella organisationer m. fl. anslag (B 1-B 5) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid punkterna B 1-B 5 och hemställer altriksdagen för /81 anvisar 1. till FöreniaNationerna ett förslagsanslag av , 2. och utveckling () ettförslagsanslag av , 3. till Europeiskafrihandelssammanslutningen (EFTA) ett förslagsanslag av , 4. tillEuroparådet ett förslagsanslag av , 5. till Övrigainternationella organisationer m. m. ett förslagsanslag av . Information om i utlandet (D 1) Propositionen Som en följd av riksdagensställningstagande till regeringens proposition om informations- ochkulturutbytet med utlandet har för innevarande budgetårtillförts ökade resurser för sin verksamhet (prop. 1978/79:147, UU 1978/79:31).Mot denna bakgrund och med hänsyn till det ansträngda budgetläget förordarregeringen inte någon volymmässig ökning av anslaget till . I propositionen föreslås att . anslås tillSvenska institutets verksamhet /81, vilket innebär ett pris- ochlöneomräknings-påslag om . Utskottet behandlar i detta sammanhang delsmotionen 1979/80:808 av m. fl. (s), vari föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts angående behovet av utökade stipendiemedel för studerande vidManchesterskolan, dels motionen 1979/80:1126 av och (båda s), vari hemställs attriksdagen som sin mening uttalar att inom ramen för UU1979/80:19 3 det av regeringen föreslagna anslaget(D 1) bör verka för att svenskundervisningen vid Harvardkan fortsätta även . I texten till motionen 808 föreslåsatt stipendiemedel för svenska deltagare i den nordiska folkhögskolekursen iManchester ställs till förfogande i den omfattning som Svenska institutetföreslagit i sin anslagsframställning. Antalet svenska deltagare i folkhögskolekursen iManchester har på grund av kostnadsutvecklingen successivt sjunkit från 12 tillca 6. Av det skälet föreslår i sin anslagsframställning enökning av budgeten för ändamålet , vilket skulleförslå 10 stipendiater. Som framgår av budgetpropositionen beviljades en betydande anslagsökning när förra årets antogpropositionen om informations- och kulturutbyte med utlandet. Då uppdrogs ocksåvissa allmänna riktlinjer och prioriteringar för institutets verksamhet. Iårets budgetproposition föreslås en höjning av institutets anslag som motsvarasav pris- och löneomräkning. Regeringen har i propositionen inte tagit närmareställning till institutets utnyttjande av tillgängliga medel. Utskottet ansluter sig till den bedömning regeringen gjorti propositionen vad avser anslag till . Motionen 808 avstyrksföljaktligen. I mofionen 1126 föreslås attregeringen bör verka för att svenskundervisningen vid kan fortsätta. samarbetar med över 400 institutionervärlden över, där undervisning i svenska bedrivs. Hälften av dessa är påuniversitetsnivå. Stödet åt svenskundervisningen vid dessa institutioner utgårendast i form av verksamhetsstöd såsom rese- och expensbidrag till lärare isvenska, gåvoprenumerationer, bokgåvor, kurser i m. m. Bidrag tilllärarlö-ner utgår emellertid i princip inte, vilket motionärerna ocksåframhåller. I erhåller ca 50 högre läroanstalter verksamhetsstödför svenskundervisningen i de former som angivits ovan. I inget fall utgårnågot lönebidrag. Utskottet finner inte skäl att i detta fall frångåprincipen alt lönebidrag inte skall utgå vid stöd för svenskundervisningutomlands. Som motionärerna påpekar har skandinaviska institutionenvid upphört som självständig insritution. Professuren i skandinaviskaspråk har dragits in. Frågan gäller således inte enbart en lärartjänst isvenska språket. Enligt vad utskottet inhämtat är institutet emellerfidberett att ge ett utökat verksamhetsstöd åt undervisningen i svenska i ledning begär det. UU 1979/80:19 4 Med hänvisning rill det ovan anförda avstyrkerutskottet motionen 1126. 1. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 för budgetåret1980/81 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att riksdagenavslår motionen 1979/80:808, 3. att riksdagenavslår motionen 1979/80:1126. programverksamhet för utlandet (D 2) I sin anslagsframställning pekarSveriges Radio på de svårigheter som nuvarande anslagskonstruktion innebär närdet gäller att under löpande budgetår få täckning för kostnadsutvecklingen. Föratt undanröja detta problem föreslår regeringen att utlandsprogrammet inomSveriges Radio /81 anvisas ett reservationsanslag av samma slagsom gäller för utbildningsradion. Därigenom bör utlandsprogrammetsbudgetplanering kunna underlättas väsentligt. För nästkommande budgetår föreslås i propositionen attutlandsprogrammet anvisas . Utskottet, som inte har någonerinran mot propositionens förslag vid punkten D 2, hemställer att till Radiosprogramverksamhet för utlandet anvisar ett reservationsanslag av . Till detta avsnitt har ävenhänförts mofionen 1979/80:1132 av m. fl. (s) om SverigesRadios utlandsprogram. Denna motion, som inte innehåller något anslagsyrkande,kommer utskottet att behandla . Övrig information om i utlandet (D 3) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid punkten D 3 och hemställer att till Övrig information omSverige i utlandet för /81 anvisar ett reservationsanslag av . UU1979/80:19 5 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare I utlandetm. (E 1-E 2) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid punkterna E 1-E 2 och hemställer attriksdagen för /81 anvisar 1. till Ekonomiskt bistånd tillsvenska medborgare i ullandel m. m. ett förslagsanslag av , 2. till Bestridande avresekostnader för inom utsedda svenska stipendiater ett reservationsanslag av . Information om mellanfolkligt samarbete ochutrikespolitiska frågor Under denna post föreslås bidragtill . , , Svenska sektionen av förfred och frihet. , Svenska sektionen av Amnesly Internarional, Kristnafredsrörelsen och ett . För dessa organisationer föreslås ett anslag om sammanlagt4 , en uppräkning med . från föregående budgetår. Störredelen av anslaget belöper sig på och . är en ideell fredsorganisation medca 1 200 medlemmar. Den bedriver informationsverksamhet rörande bl. a. frågorom fred, nedrustning och internationellt samarbete. Organisationen har intetidigare erhållit reguljärt bidrag av anslaget E 3 och föreslås för budgetåreterhålla . Insfitutet för Europainformation baserar sig på ettinitiativ som tagits av fyra organisationer - ,, och . skall inrikta sin verksamhet påinformation om utvecklingen inom skilda områden i . Huvudman skall bliUtrikespolitiska samfundet, som även är huvudman för Utrikespolitiskainsfitutet. I propositionen föreslås ett anslag på . till denna nyaorganisation. Det förutsätts att övriga intressenter fillsammans skall bidramed ett ungefär lika stort belopp. Utskottet behandlar i detta sammanhang dels motionen 1979/80:415 av m. fl. (vpk),yrkandet 7, vari UU1979/80:19 6 7. att till propositionen 1979/80:100, bil. 6, under en nypunkt E 6 Bidrag för information om internationell nedrustning och fred anvisaett reserva-fionsanslag om , delsmotionen 1979/80:1129 av m. fl. (s), vari hemställs att till Bidrag till information ominternationell nedrustning () för /81anvisar etlreservafionsan-slag av , dels motionen 1979/80:1621 av m. fl. (c),yrkandet 4, vari hemställs 4. att som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i motionen beträffande stöd till folkrörelserna förinternationell verksamhet. Såväl i motionen 415 som i motionen1129 föreslås att ett särskilt fristående anslag för information ominternationell nedrustning inrättas vid sidan om anslaget E 3. I motionen 415 föreslåsatt . anvisas för detta ändamål. I mofionen 1129 heter det att detföreslagna anslaget stegvis bör byggas upp till ett belopp motsvarande enpromille av militärutgifterna och att regeringen för nästkommande budgetåranvisar . Utskottet behandlade i sitt fjolårsbetänkande UU1978/79:26 ett yrkande av samma lydelse som det i motionen 1129. Utskottet fanndel naturligt att informationen om nedrustningsfrågorna ges en framträdandeplats i det utrikespolitiska informationsarbetet. Flera av de organisationersom erhåller bidrag från det ordinarie E 3-anslaget ägnar sininformationsverksamhet åt just nedrustningsfrågor. /79 gavdärutöver UD särskilda bidrag till ett antal organisationer och folkrörelsermed informationsuppgifter på nedrustningsområdet. Utskottet bedömde det emellertid som orealistiskt att iett slag finna effektiv användning för ett så stort anslag enbart förnedrustningsinformation som föreslogs i yrkandet. De organisationer som skullekunna komma i fråga för bidrag har i regel knappa administrativa resurser. Utskottet konstaterade i sitt betänkande även.att detfanns ett uppenbart samband mellan folkrörelsernas roll i nedrustningsinformationenoch den bl. a. av biståndspolitiska utredningen framförda tanken på att inrättaen allmän beredning för information i internafionella frågor. Eftersom regeringeninte hade tagit ställning i denna fråga avstyrkte utskottet det då aktuellayrkandet. ansåg utskottet i sitt fjolårsbetänkande att en rad skältalade för inrättandet av en dylik beredning. Enligt utskottets mening måste emellertid de berördafolkrörelsernas och organisationernas egen uppfattning vara avgörande när derasroll i informationen kring nedrustningsarbetet utformas. UU1979/80:19 7 Som utskottet påpekade i förraårets betänkande (UU 1978/79:26) har inom kommundepartementet ettutredningsarbete rörande folkrörelsernas internationella verksamhet bedrivits.Detta utredningsarbete, som avslutats, har avsatt två betänkandenrubricerade Bidrag till folkrörelser (SOU 1979:60) och Folkrörelsernasinternationella arbete (Ds Kn 1979:7). Båda har remitterats för yttrande tillberörda myndigheter och organisationer. När remissinstansernas svar föreliggertorde förutsättningar finnas för regeringen att bedöma såväl behovet av enallmän informafionsberedning som möjligheterna att stärka folkrörelsernas rolli nedrustningsarbetet. Mot bakgrund av det ovan anförda avstyrks motionen 1129och yrkandet 7 i motionen 415. I motionen 1621, yrkandet 4,hemställs att regeringen ges till känna vad som anförts i mofionen beträffandestöd till folkrörelserna för internationell verksamhet. I motionstexten sägsatt en av förutsättningarna för att våra nedrustningssträvanden skall få tyngdi internationella sammanhang är just den breda förankringen. Folkrörelsernasinsatser spelar en avgörande roll för att informera och engagera såväl de egnamedlemmarna som en bredare allmänhet. Det är nödvändigt att folkrörelsernasbehov av informationsmaterial på detta område tillgodoses på etttillfredsställande sätt och att rustningsbegränsningar och sambandet mellanrustning och utveckling prioriteras när regeringen tar ställning fill hurstödet till folkrörelserna för deras internationella verksamhet skall utformas,heter det vidare i mofionen. Utskottet anser i likhet med motionärerna attfolkrörelserna har en betydelsefull uppgift i nedrustningssträvandena och delinternationella fredsarbetet. Det utredningsarbete som redovisats i detföregående är ett uttryck för den vikt som folkrörelserna tillmäts i dettasammanhang. Utskottet utgår från alt synpunkter av det slag som avses imotionens yrkande 4 beaktas av regeringen i dess fortsatta överväganden omfolkrörelsernas roll i det internationella arbetet. Utskottet får därmed ansemotionen 1621 besvarad i denna del. 1. att riksdagenavslår motionen 1979/80:415, yrkandet 7, och motionen 1979/80:1129 angående ettnytt anslag för bidrag till information om internationell nedrustning, 2. att riksdagenförklarar motionen 1979/80:1621, yrkandet 4, besvarad med vad utskottet anfört, 3. att riksdagenmed bifall till propositionen 1979/80:100 till Information om mellanfolkligtsamarbete och utrikespolitiska frågor för /81 anvisar ett anslagav . UU1979/80:19 8 Bidrag till (E 4) Propositionen 1 propositionen föreslås ett anslagnästa budgetår till internafionella fredsforskningsinstitut ()av . Det är en ökning med , varav . utgörkostnader för flyttning av till nya lokaler och återstoden pris- ochlöneomräkning. Föredraganden anmäler även i propositionen att utredningenom SIPRLs organisation och verksamhetsformer nu avslutat sitt arbete. Ensärskild proposition avseende formerna för SIPRLs framtida verksamhet kommeratt föreläggas . Utskottet behandlar i dettasammanhang motionen 1979/80:415 av m. fl. (vpk), yrkandet 6, variföreslås att beslutar 6. att till proposition 1979/80:100, bil. 6, punkten E4Bidrag till internationella /81 anvisa ett med . Utskottet tillstyrkte under förrariksmötet ett i motionen 1978/79:588 av m. fl. (s) framställtyrkande om en höjning av anslaget till med . i förhållande tillbudgetpropositionens förslag, vilket beredde institutet möjlighet till en reellhöjning av ambitionsnivån. Motbakgrund av årets budgetläge och föregående års anslagshöjning finner utskottetinte anledning att ånyo föreslå en höjning av SIPRLs anslag utöver det ibugetpropositionen förordade beloppet. Utskottet avstyrker således motionen1979/80:415 i vad avser yrkandet 6. att med avslag påmotionen 1979/80:415, yrkandet 6, bifaller propositionen 1979/80:100 och tillBidrag lill internationella /81 anvisar ett reservationsanslag av . Vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll (E5) Propositionen Regeringen föreslår att riksdagentill Vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll anvisar 8 004 000kr., vilket är en höjning med . från innevarande budgetår. Anslagetdisponeras av (). UU1979/80:19 9 föreslagna anslagshöjningen utgör . uppräkningför pris- och lönestegringar och . uppräkning för vissaadministrationskostnader m. m. för den verksamhet som FOA bedriver för utrikesdepartementetsräkning. Ifrågavarande kostnader har hitfills täckts med medel som anvisatsöver fjärde huvudfitelns förslagsanslag F 5. Gemensam försvarsforskning.Regeringen föreslår att dessa kostnader fr. o. m. nästkommande budgetårbelastar anslaget III E 5. I budgetpropositionens bilaga 7 föreslås attanslaget IVF 5. Gemensamförsvarsforskning minskas med motsvarande belopp /81. Återstoden av höjningen utgör en reell förstärkning avFOA:s forskningskapacitet på nedrustnings- och vapenkontrollområdet. Vetenskaplig och teknologisk kompetens är engrundförutsättning för ett trovärdigt svenskt agerande i internationellaförhandlingar om nedrustning och vapenkontroll, heter det i propositionen. Föratt stärka FOA:s möjligheter att följa utvecklingen bl. a. på detkärnvapenlekniska området beräknar regeringen en reell förstärkning av FOA:sinternprogram T 3 med . Även FOA:s verksamhet avseende seismisk övervakning ochHagforssta-tionens verksamhet föreslås få en förstärkning genom att anslagettill programmen T 1 och T 2 höjs med sammanlagt . Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid punkten E 5 och hemställer att lill Vissa åtgärder förrustningsbegränsning och kontroll för /81 anvisar ettförslagsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (), (c), (), (), (), (), (), () och Axel (). UU1979/80:19 10 MatsHellström, , , och (allas) har avgivit följande två reservationer under punkten 7 (Information ommellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor): Bidrag till information om internationell nedrustning dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 6 börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 7slutar med "i motionen 415." bort ha följande lydelse: Som utskottet påpekade i förra årets betänkande UU1978/79:26 har inom kommundepartementet ett utredningsarbete rörandefolkrörelsernas internationella verksamhet bedrivits. Detta utredningsarbete,som avslutats, har avsatt två betänkanden rubricerade Bidrag tillfolkrörelser (SOU 1979:60) och Folkrörelsernas internationella arbete (Ds Kn1979:7). Båda har remitterats för yttrande till berörda myndigheter ochorganisationer. Utskottet förutsätter att detta utredningsarbete så småningomresulterar i förslag från regeringen. Det bör dock inte få lägga hinder i vägenför omedelbara insatser för en synnerligen angelägen förstärkning av informationenkring nedrustningsfrågorna. Ett brett och aktivt folkligt engagemang inedrustningsfrågorna aren viktig förutsättning för effektiva svenska insatservid de internationella nedrustningsförhandlingarna. Våra stora folkrörelseroch andra ideella organisationer kan inom vårt land och internationellt görabetydelsefulla insatser i ett sådant informationsarbete. För att stödja ensådan verksamhet krävs en bättre statlig samordning av den allmännautrikespolitiska informationsverksamheten med särskild inriktning pånedrustningsproblematiken. Även om några av de organisationer som engagerat sig iinformationsarbete kring nedrustningsfrågorna erhåller visst statsstöd viaUD-anslaget E 3 är denna verksamhet av synnerligen blygsam omfattning. Enbreddning av informationen förutsätter att de stora folkrörelserna deltar. Defackliga organisationerna, kooperationen, de religiösa samfunden och de tilldessa knutna studieförbunden bör stimuleras att ägna nedrustningsfrågornastörre intresse. Omfattningen av det statliga organisationsstödet i dessa frågorbör stegvis byggas upp lill ett belopp motsvarande en promille avmilitärutgifterna. Ett särskilt anslag bör enligt utskottets mening i dettasyfte föras upp på UD:s huvudtitel, förslagsvis benämnt Bidrag till informationom internationell nedrustning. För att få en effektiv användning avinformationsresurserna inom folkrörelserna krävs en god planering av kampanjeroch andra aktiviteter. UU1979/80:19 11 Det kan därför vara rimligt att steget mot ett promilleanslagtas i etapper under två eller tre budgetår. Mot bakgrund av det ovan anfördatillstyrker utskottet motionen 1129. I konsekvens härmed avstyrks yrkandet 7 imotionen 415. dels all utskottets hemställan imomentet 1 (s. 7) bort hä följande lydelse: 1. att med bifall tillmotionen 1979/80:1129 och med avslag på motionen 1979/80:415, yrkandet 7, till Bidrag till information om internationell nedrustning för / 81 anvisar ett reservationsanslag av . Stöd till folkrörelserna för internationell verksamhet dels att den del av utskottetsyttrande som på s. 7 börjar med "Utskottet utgår från att synpunkter"och slutar med "besvarad i denna deh" bort ha följande lydelse: Utskottet bifaller därför yrkandet 4 i motionen 1621 ochhemställer att ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionenbeträffande stöd till folkrörelserna för internationell verksamhet. dels att utskottets hemställan imomentet 2 (s. 7) bort ha följande lydelse: 2. att med bifall tillmotionen 1979/80:1621, yrkandet 4, som sin mening ger regeringen till känna vad söm anförts i motionen beträffande stöd till folkrörelserna för internationell verksamhet. , , och (allas) har avgivit följande två särskilda yttranden: Som framhålls i motion 808 ärmöjligheterna till stipendier för studier i utlandet för personer utanakademiska meriter ytterst blygsamma. Den brittisk-nordiska folkhögskolan iManchester har erbjudit främst fackligt aktiva ungdomar möjligheteratt öka sina kunskaper i engelska språket och om engelsktsamhällsliv. Antalet svenska deltagare har sjunkit därför attstipendier inte kunnat erbjudas. Om antalet deltagare i kurserna inte kanhållas uppe finns det risk för att denna verksamhet, som startats av denordiska ABF-organisationerna och deras UU1979/80:19 12 engelska motsvarighet, måste läggas ned. Regeringen haravvisat Svenska institutets anslagsframställning om ökning med . avstipendiesumman för Manchesterskolan. Det är vår förhoppning att budgetår söker en positiv lösning inom ramen för givnaanslag och att det skall ske en ökning av anslagen till stipendierför Manchesterskolan. Vi anser att skall uttalaatt bör verka för att svenskundervisningen vid kanfortsätta även . Som framgår av utskottets skrivning är institutetberett att ge utökat verksamhetsstöd åt undervisningen i svenska vid ledning begär det. Det är vår förhoppning att denna positivainställning skall kunna bidra lill att undervisningen kan fortsätta. Svenskundervisningen vid gäller mer änspråkundervisningen som sådan. Från svensk synpunkt är språkundervisningen baraförsta ledet för att etablera betydelsefulla kontaktytor. Nästa steg är studieri svenska samhällsförhållanden (area studies). Det tredje steget är att nåledande akademiker utan speciellt Sverigeintresse, men tongivande inom sinaområden. Det tredje steget är svårast, men just där har ochde fem andra viktiga universiteten i en stor potential. Enskandinavisk institution vid kan tjäna som replipunkt för att nå uttill viktiga målgrupper. Till en sådan institution kan man sändainformationsmaterial, gästföreläsare, utställningar etc. Det har vid föredragningar inför utskottet framkommit atten tänkbar möjlighet för att kanske återupprätta ScandinavianDepartment vid vore ett samnordiskt initiativ. I Nordiska rådetsutredning i världen (1979:11) framhålls bl. a. följande av intressei detta sammanhang: Den "allmänkulturella"verksamheten spelar en särskild roll på orter som ligger utanförhuvudstadsområdena och ambassadernas räckvidd. Detta förhållande bör särskiltbeaktas när man överväger insatser för att stärka utbyggda nordiskainstitutioner vid centrala universitet mot stöd till små nordiska institutionereller enstaka lektorat vid mindre och decentraliserade högskolor. En av utredningens allmänna slutsatser är att gemensammanordiska insatser i synnerhet bör inriktas på stöd till undervisningen ilitteratur och (historia, geografi, samhällskunskap, kultur). I ettsådant samarbete kan även delta. Det skulle också stödjautlandslektorerna och de infödda universitetslärarnas mer informellainformationsverksamhet när det gäller de nordiska länderna. EftersomSkandinavien eller (inkl. och ) i många länder är mernaturliga begrepp än . osv., är det också naturligt att manbehandlar litteratur och i ett nordiskt i stället för i ett nationelltperspektiv. En sådan strävan motiveras UU1979/80:19 13 ytterligare av att de nordiska länderna internationellt,t. ex. i UNESCO-sammanhang, ofta markerar en gemensam profil. Vi anser att överväganden som dessatalar för speciella nordiska insatser vid . Enligt vår mening börSvenska institutet utöver erbjudandet om ökat verksamhetsstöd vid Harvardundersöka möjligheterna till samnordiska insatser.