bet · G301JuU8 · 1979-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om åtgärder för att bredda rekryteringen av nämndemän I motionen 1978/79:1183 av m. fl. (s)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs om åtgärder för att bredda rekryteringen till nämndemän. Enligtmotionärernas mening bör de politiska partierna vid utseende av nämndemäneftersträva atl nämndemännen får en så bred förankring i samhället som möjligt.Härför erfordras att tjänstgöringsförhållandena och de ekonomiska villkoren förnämndemännen är sådana att personer ur alla medborgargrupper kan åta sig uppdragalt vara nämndeman. Motionärerna uppgeratt förhållandena nu är sådana attrekryteringen blir alltmera ensidig. Andelen icke förvärvsarbetande och stats-eller kommunalanställda är stor, särskilt i storstäderna, uppger motionärerna.Enligt deras mening bör ersättningen lill nämndemän utgå med belopp sommotsvarar den förlorade arbetsförtjänsten. Motionärerna pekar härvidlag påmöjligheten alt knyta an till reglerna om sjukpenning. Regeringen bör enligtmotionärernas mening föranstalta om den utredning som behövs för att närmareutforma ersättningssystemet. Vid en utredning bör också tas upp andra frågorrörande nämndemännens tjänstgöring av betydelse för möjligheten att breddarekryteringen. Tingsrätt skall enligt 1 kap. 3 § (RB) i mål om brott för vilket är stadgat svårare straff än böter bestå av en,eller i vissa fall två, lagfarna ledamöter och nämnd. Nämnden skall också deltai vissa mål och ärenden som prövas enligt eller (15 kap. 29 och 30 §§ , 20 kap. 1 § , 6 § lagen(1946:807) om handläggning av domstolsärenden). Inämnden skall enligt 1 kap. 4 § RB sitta fem nämndemän. Om det är påkallat medhänsyn till målets omfattning eller annan särskild omständighet, må dock sexnämndemän sitta i nämnden. Tingsrätten skall fördela tjänstgöringen mellannämndemännen efter samråd med dem. Nämndemanutses enligt 4 kap. 5 § RB genom val. väljs halva antaletnämndemän inom domkretsen. Valet förrättas enligt 4 kap. 7 § RB avkommunfullmäktige. Valet skall vara proportionellt om del begärs av minst 1 1979/80. JuU 1979/80:8 2 såmånga väljande som motsvarar del tal som erhålls då samtliga väljande? antaldelas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Valbartill nämndeman är myndig svensk medborgare som är kyrkobokr förd i kommunen ochinte fyllt . Lagfaren domare, befattningshavare vid domstol, åklagare,polisman eller advokat eller den som eljest härtill yrke att föra andras talaninför domstol får inte vara nämndeman. Omnämndemannen upphör att vara valbar, förfaller uppdraget (4kap. 6 och 8 §§ RB). Nämndemändeltar också i dömandet i tingsrätt som fastighetsdomstol och somvattendomstol. Fastighetsdomstolen består sålunda av två lagfarna ledamöter, enteknisk ledamot och två nämndemän eller i vissa mål två lagfarna ledamöter ochtre nämndemän (3 § lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål).Vattendomstol består av ordförande, en teknisk ledamot och två nämndemän (11kap. 2 § vattenlagen). Nämndemän i fastighetsdomstol utses genom val somförrättas av landstinget.eller i vissa fall av kommunr fullmäktige. Nämndeman ivattendomstol skall vara nämndeman i fastig-helsdomstol (6 § lagen om domstolari fastighelsmål, 11 kap. 2 § vattenlagen). Hovrätt ärenligt 2 kap. 4 § RB i brottmål domförmed tre lagfarna domare och två nämndemän om det förekommer anledning att dömatill svårare straffan böter. Hovrätten dömer i samma sammansättning i vissa måloch ärenden som prövas enligt eller (15 kap. 30a § , 20 kap. 1 § ). Nämndemäni hovrätt utses enligt 4 kap. 7 § RB genom val av eller i vissafall av kommunfullmäktige. Valet skall vara proportionellt enligt sammaförutsättningar som gäller för val av nämndemän i tingsrätt. Valbartill nämndeman i hovrätt är myndig svensk medborgare, som är kyrkobokförd ilänet eller den del därav som hör till hovrätten. För valbarhet och valperiodgäller i övrigt samma regler som för nämndeman i tingsrätf. Ingen får samtidigtvara nämndeman i hovrätt och tingsrätt (4 kap. 6 och 8 §§ RB). Länsrätt ärenligt 17 § lagen(1971:289)om allmännaförvaltningsdomstolar med vissa undantag domför med en lagfaren domare och trenämnde» män. Kammarrättär enligt 12 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar domför med tre lagfarnaledamöter. Fler än fyra lagfarna ledamöter fSr inte sitta i rätten. I vissafall skall nämndemän ingå i kammarrätten. Det gäller mål om verkställighet avdom eller beslut rörande vårdnad m. m. enligt JuU1979/80:8 3 , mål om utvisning enligt utlänningslagen,mål om ivångsin-tagning m. m. enligt lagen om nykterhetsvård och mål omomhändertagande för samhällsvård enligt barnavårdslagen. Nämndemän i länsrätt och kammarrätt utses enligt 19 §lagen om allmänna förvaltningsdomstolar genom val. Valet förrättas avlandstinget eller i vissa fall av kommunfullmäktige och skall varaproportionellt under samma förutsättningar som gäller för val av nämndemän itingsrätt eller hovrätt. Valbar lill nämndeman i kammarrätt och länsrätt är myndigsvensk rnedborgare som är kyrkobokförd i länet och inte har fyllt 70 år.Tjänsteman vid allmän förvaltningsdomstol, länsstyrelse, länsnykterheisnämndeller under länsstyrelse hörande myndighet, länsläkare, biträdande länsläkare,socialvårdskonsulenl, lagfaren domare, åklagare eller advokat eller annan somhar till yrke att föra andras talan inför rätta får inte vara nämndeman.Nämndeman i länsrätt får inte vara nämndeman i kammarrätt. Nämndemani kammarrätt och länsrätt utses . Om nämndeman upphör att varabehörig förfaller uppdraget (20 § lagen om allmänna förvaltningsdomstolar). Enligt förordningen (1979:592) omersättning till nämndemän m. fl., som gäller , utgår avallmänna medel dagarvode, resekostnadsersättning och traktamente tillnämndemän i tingsrätt, hovrätt, länsrätt eller kammarrätt samt till jurymän itryckfrihetsmål. Arvode utgår för sammanlrädesdagarsaml för resdagar när restiden överstiger åtta limmar mellan kl. 6 och 24. Tillnämndemän i länsrätt utgår dagarvode även för dagar då förberedelsearbeteutförs. Resekostnadsersättning och traktamente utgår enligtallmänna resereglementet (1952:735). Ersättningenbetalas ut av . Frågan om ersättningen tillnämndemän har prövats åtskilliga gånger av på grund av motioner iämnet (se senast JuU 1975:6 s. 4 och 1975/76:29 s. 8 O- har därvidintagit den ståndpunkten att ersättningen bör bestämmas så alt den inteförändrar uppdragets karaktär av förtroendeuppdrag. har delemellertid framhållits som angelägel att nämndemännen inte vidkänns sådanakostnader för fullgörande av sitt uppdrag, alt urvalet av nämndemän irealiteten begränsas till personer somharekonomiskaförutsättningaratttaemoiuppdraget. Det har också betonats 1* 1979/80. JuU 1979/80:8 4 atthithörande frågor bör följas med uppmärksamhet, varvid omständigheter som kanmedverka till en bred rekrytering bör beaktas. behandlade frågan /hänvisade utskottet tillden då av ännu icke behandlade propositionen om nämndemän i hovrättoch kammarrätt (prop. 1975/76:153). Frågan om nämndemannauppdrageis karaktäroch rekryteringen av nämndemän torde enligt vad som uttalades av utskottetkomma att aktualiseras om förslagen i propositionen genomfördes. Det kunde idet sammanhanget, uttalade utskottet, vara anledning att överväga de olikheteri arvodeshänseende som bestod mellan nämndemän i tingsrätt och nämndemän iskatterätt, fastig-hetstaxeringsräit och länsrätt. Vidsin behandling senare under samma av den nämnda propositionen medförslag om nämndemän i hovrätt och kammarrätt tog utskottet åter upp frågan omnämndemannaarvodets storlek (JuU 1975/76:44 s. 26 0. Med anledning av ettremissuttalande från justitieombudsmannen (JO) rörande vikten av godatjänstgöringsförhållanden för nämndemännen i hovrätt och kammarrätt uttaladeutskottet sålunda att ett steg i den av JO förordade riktningen enligtutskottets mening skulle vara atl - i likhet med vad som gällde för nämndemän iskatterätt och länsrätt - tillerkänna samtliga nämndemän i överrätl dagarvodeej endast för sammanträdesdag ulan även för dag då förberedelsearbete utförts.Sådant arbete, avseende bl. a. inhämtande ay underinstansernas avgöranden,torde, enligt vad som uttalades av utskollet, regelmässigt få begäras av dessanämndemän. Utskottet utgick från alt de berörda frågorna skulle beaktas avregeringen utan någon särskild hemställan från . Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånriksåklagaren (), , , ,. RÅ,, . och tillstyrker bifall lill motionsyrkandet om översyn av reglerna.Malmö tingsrätt och kommunförbundet uttalar sig också i tillstyrkande riktning. RÅanser att det ligger i sakens natur att i de sammanhang där lekmannamedverkanförekommer i rättskipningen denna medverkan bör ges bredast möjliga förankringi samhället. Huruvida rekryteringen till nämn-demannauppdrag är ensidigoch tenderar atl bli alltmer ensidig undandrar sig RÅ:s bedömande. RÅframhåller atl reglerna för ersättning till nämndemän bör vara så utformade atten ej önskvärd snedrekrytering såvitt möjligt förhindras och att mycket talarför att gällande ersättningsregler inte är helt tillfredsställande. JuU 1979/80:8 5 uppger att verket saknar säkerkännedom om andelen yrkesverksamma nämndemän och därför inte kan göra någontillförlitlig bedömning av rekryteringssvårigheterna. Verket har emellertidfrån sex slumpvis utvalda domstolar inhämtat uppgifter om drygt 400 nämndemänsyrkestillhörighet. Underlaget medger inga säkra slutsatser med hänsyn tillmaterialets ringa omfattning. Med beaktande av vad som i övrigt är känt omsvårigheterna atl rekrytera nämndemän vill därför inteifrågasätta angelägenheten av att bredda rekryteringen. Verket delar motionärernasuppfattning alt den ekonomiska ersättningen är av stor betydelse förmedborgarnas möjlighet att åta sig nämndemannauppdrag. Även sådanaomständigheter som arbetsgivares inställning lill arbetstagarens uppdrag ochutformningen av tjänstgöringen kan emellertid enligt domstolsverkels meningvara av betydelse i detla hänseende. Enligt uppfattning skulleen arvodering som enbart syftar lill atl kompensera nämndemannen för mistadinkomst inte förändra uppdragets karaktär av förtroendeuppdrag. Domstolsverketpekar på att många nämndemän gör en ekonomisk föriust då de tjänstgör idomstol; delta är utan tvekan ägnat att minska intresset för att åta signämndemannauppdrag, särskilt bland privatanställda och vissa kommunalanställda,som ofta får ta ledigt från arbetet utan lön. Andra omständigheter som enligtverket måsle beaktas är att underlaget för ATP och sjukpenning minskar samt attsemesteriillägg inte utgår; vidare är arvodet inte semesiergrundande ochålderspensionen kan påverkas. uppfattning bör ersättningen vara sådan att ingen nämndemannormalt sett får vidkännas förlust i anledning av sitt uppdrag. Om arvodetknyts till sjukpenningen kan därför, anför verket, ifrågasättas om inte dennaersättning bör kombineras med ett påslag som tjänar till all ge nämndemannenfull ersätining för mistad inkomst. delar motionärernas uppfattning altdel är angeläget atl nämnden har så bred förankring i samhället som möjligt ochall en förutsättning härför är alt tjänstgöringsförhållanden och ekonomiskavillkor för nämndemännen är sådana att personer ur alla medborgargrupper kanåta sig uppdrag som nämndeman: Förde 200 nämndemännen i tingsrätten gällerföljande. a. fru) JuU 1979/80:8 Beträffande partitillhörighetenlämnas följande uppgifter. Tingsrätten anser sig icke böragöra något uttalande i frågan huruvida den ekonomiska ersättningen ärtillräcklig för en allsidig rekrytering av nämn-demannakåren. Tingsrättenanmärker dock att det är svårt att förstå varför ersättningen för andraliknande uppdrag, t. ex. ledamot av hyres- och. arrendenämnd, skall vara högreän ersättningen till nämndeman. anser atl motionärernas förslagskulle vara till gagn för det allsidiga lekmannainflytande som nämndemännensdeltagande i rättskipningen är avsett att garantera och tillstyrker därförbifall till motionen. framhåller att val till nämndemanoch lill andra kommunala uppdrag inte sker enbart med hänsynslagande tillintresset av en bred förankring i samhället utan också enligt andra grunder. har gjort en undersökning av förhållandenai och tingsrätter. Undersökningen medger inte några säkraslutsatser men tyder på att de ej förvärvsarbetande samt stats- ochkommunalanställda kan vara överrepresenterade bland nämndemännen. Förbundetförordar att en mera ingående undersökning görs beträffande förhållandena i destörsta städerna, varvid det kan vara lämpligt att jämföra med hur andrakommunala förtroendeuppdrag är fördelade. Om denna undersökning ger vid handenatt en "snedrekrytering" av nämndemän verkligen föreligger,tillstyrker förbundet att den i motionen väckta frågan utreds närmare.Förbundet framhåller vidare, att det inte är nödvändigt och knappast hellermöjligt att åstadkomma alt nämndemannakåren i fråga om kön, ålder, yrke ellerandra tänkbara kategoriindelningar annat än i stort motsvarar befolkningen idomkretsen och anför: Likvärdiga ekonomiska villkor börunderlätta valmyndighetens möjligheter att utse de lämpligaste personerna mentorde å andra sidan inte utgöra någon garanti för en bredare rekrytering avnämndemän. ovan framhållit sker urvalsförfarandet även efterandra grunder, och för enskilda nämndemän, särskilt privatanställda ochföretagare, kan antalet årliga tjänslgöringsdagar vara av lika stor betydelsesom de ekonomiska villkoren. Från rättvisesynpunkt framstår det dock somotillfredsställande, att nämndemannauppdraget för vissa nämndemän innebärekonomisk uppoffring medan det för andra är ekonomiskt fördelaktigt. JuU 1979/80:8 7 anser att engrundläggande förutsättning för att intentionerna bakom lekmannamedverkan idomstolarna skall uppfyllas är att nämndemannakåren blir allsidigt sammansatt.Förbundet anser del vara ett känt faktum atl sammansättningen f n. ärsnedvriden när det gäller framför allt ålders- och yrkesiillhörighet. på atl de ekonomiska förutsättningarna varierar i betydandeomfattning; statsanställda får endast ett obetydligt avdrag, medan privatanslällda däremot drabbas av fullt löneavdrag. Dessa förhållanden påverkarenligt förbundels mening rekryteringen till nämndemannauppdragen. Förbundetpekar också på den olikartade regleringen för nämndeman i länsrätterna och iandra domstolar när det gäller rätten till inläsningsarvoden. Förbundetdelar motionärernas uppfattning, atl det är nödvändigt att vidta åtgärder föratt undanröja de problem som har samband med de ekonomiska villkoren förnämndemannauppdraget. Enligt förbundets mening är ersättning för förloradarbetsförtjänst kombinerad med ett grundarvode en av de lösningar som bör prövasvid en översyn av dessa problem. KommutiJÖrbundetanser att det är angeläget att nämnd med lekmanna-domare har en så bredförankring i samhället som möjligt och att ansvaret för att nämndemannakårenblir allsidigt sammansatt ytterst vilar på de politiska partierna. Förbundetframhåller alt kommunerna saknar befogenhet att anslå medel för ekonomiskersättning till nämndemän, eftersom detta aren statlig angelägenhet. Förbundeterinrar om all det enligt kommunallagen inte är tillåtet att bestämma arvodetför kommunala förtroendeuppdrag efter förlorad arbetsinkomst. Arvodel föroffentliga uppdrag måste enligt förbundets mening ses som en ersättning föruppdraget och läggas på en sådan nivå alt ingen av ekonomiska skäl hindras allåla sig dylika uppdrag. 1 detta betänkande behandlar utskottet en motion omåtgärder för att bredda rekryteringen av nämndemän. 1motionen uppges att rekrytering av nämndemän till domstolarna f n. är ensidig;bland nämndemännen dominerar personer som inte är förvärvsarbetande eller somär stals- eller kommunalanställda. Den ensidiga rekryteringen förekommerenligt motionärerna främst i storstäderna. Motionärerna pekar på attsnedrekryteringen i första hand är en följd av de nuvarande ersättningsreglernaför nämndemän. Nämndemändeltar i dömandet i tingsrätt i brottmål, där fängelsepåföljd kan komma i frågaoch i vissa familjemål. Nämnden består då av fem eller i vissa fall sexnämndemän. När tingsrätten dömer som fastighetsdomstol eller som vattendomstoldeltar två nämndemän. Vidare deltar nämndemän i dömandet i hovrätt i brottmåldär del är aktuellt att döma lill svårare straffan böter och i vissafamiljemål. Hovrätten är i dessa mål domför med tre lagfarna domare och tvånämndemän. JuU 1979/80:8 8 1 förvallningsrättskipningen deltar nämndemän ilänsrätt och i vissa mål i kammarrätt. Länsrätten är domfor med en lagfarendomare och tre nämndemän. När nämndemän deltar i kammarrätt - bl. a. i målenligt och barnavårdslagen - är kammarrätten domför med trelagfarna domare och två nämndemän. Nämndemännenväljs av kommunfullmäktige eller av . Valet skall om det begärs varaproportionellt. Valbar till nämndeman är myndig svensk medborgare, som ärkyrkobokförd i kommunen eller, i fråga om nämndemän i hovrätt, kammarrätt ochlänsrätt, i länet eller den del därav som hör till hovrätten. Den som skallväljas får inte ha fyllt . För valbarhet till nämndeman flnnsbegränsningar beträffande vissa anställda inom rättsväsendel och hoslänsmyndigheterna. Valet gäller för av . Om en nämndeman undervalperioden upphör att vara valbar förfaller uppdraget. Ersättningtill nämndemän utgår enligt förordningen (1979:592) om ersättning till nämndemänm. med dagarvode, resekoslnadsersättning och traktamente. Dagarvodet är 200kr. och utgår för sammanträdesdag samt för resdag när restiden överstiger åttatimmar mellan kl.- 6 och 24. Till nämndemän i länsrätt utgår dagarvode även fördagar då förberedelsearbete utförts. Motionerom ersättning till nämndemän har prövats avriksdagen. har då intagit den ståndpunkten att ersättningen börbestämmas så att den inte förändrar uppdragets karaktär av förtroendeuppdrag.Samtidigt har del emellertid framhållits som angeläget atl nämndemän intevidkänns sådana kostnader för fullgörande av sina uppdrag att urvalet avnämndemän av ekonomiska skäl begränsas till personer som har ekonomiskaförutsättningar alt ta emot uppdraget. Del har också betonats att hithörandefrågor bör följas med uppmärksamhet, varvid omständigheter som kan medverkatill en bred rekrytering bör beaktas. remissbehandling av förevarande motion har remissinstansernaallmänt anslutit sig till tanken atl reglerna om ersättning lill nämndemän börvara så utformade att en snedrekrytering förhindras. Av vissa statistiskauppgifter, som lagts fram under remissbehandlingen, kan utläsas atl de ickeförvärvsarbetande och de stats- och kommunalanställda bland nämndemännen äröverrepresenterade, i allt fall i de största städerna. Något underlag förslutsatsen att detla gäller över lag finns dock inte. Remissinstanserna ärvidare i allmänhet positivt inställda till att frågan om rekryteringen av nämndemännärmare utreds med sikte på alt skapa regler rörande ersättning och andratjänstgöringsförhållanden som motverkar snedrekrytering. mening är det angelägel atl lekmannamedverkan i dömandet utövas avpersoner av så många olika kategorier av medborgare som möjligt. Orsaken tillden snedrekrytering som enligt föreliggande material synes förekomma tordekunna sökas bl. a. i de regler som gäller JuU 1979/80:8 9 beträffandeersättningen till nämndemän och i deras tjänstgöringsförhållanden i allmänhet.Vissa grupper av medborgare torde sålunda inte kunna tjänstgöra som nämndemänulan att göra en ekonomisk föriust. Eftersom bortfallet av inkomst ocksåminskar underlaget bl. a. för tilläggspension kan den gällande ordningeninverka negativt på nämndemännens framtida sociala trygghet. Nuvarande reglerkan också i vissa fall leda till förlust av semesterförmåner. Fråganom ersättningen till nämndemän och deras tjänstgöringsförhållanden i övrigtbör enligt utskottets mening med hänsyn till det anförda undersökas närmare.Undersökningen bör i första hand avse nämndeman-nakårens sammansättning.Arbetet bör mynna ut i de förslag till ändringar i gällande ordning som kanbefinnas erforderliga för att säkerställa en allsidig rekrytering. Arbetetbörske med utgångspunkt i att nämndemannauppdraget har karaktär avförtroendeuppdrag. 1 övrigt bör övervägandena ske förutsättningslöst, t. ex.då det gäller reglerna om ersätining. Utskottetvill understryka att utredningsarbetet ej får utgöra hinder för de justeringarav bl. a. ersättningens storlek som under arbetets gång kan befinnaserforderliga med hänsyn bl. a. till penningvärdets förändring. Detbör ankomma på regeringen att närmare besluta om formerna för undersökningensbedrivande. sålunda med anledning av motionen 1183 anfört om en översyn avnämndemännens tjänstgöringsförhållanden m. m. bör såsom mening gesregeringen till känna. atl med anledning av motionen1978/79:1183 såsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omen översyn av nämndemännens tjänstgöringsförhållanden m. m. Näiyarande:Bertil (), (), (), iRöstånga (fp), (), (), (), HansPettersson i (s), (), (), EllaJohnsson(c),Karl-GustafMathsson(s), (), lasson (c)och ().