bet · G301UU20 · 1979-12-31 00:00:00 — Iförra årets utskottsbetänkande över budgetpropositionen (UU 1978/79: 27) lämnadesen utförlig redogörelse för principerna bakom och utformningen av det bredaresamarbetet. Det hette i betänkandet bl. a. att det bredare samarbetet syftartill en utvidgning och förstärk ning av förbindelser med enskildau-länder som av särskilda skäl önskar samarbeta med. Sverigehar inlett bredare samarbete med ett tiotal länder. Några av dessa ärtidigare programländer. Det bredare samarbetet med sådana länder har bl. a.betraktats som en möjlighet att vidmakthålla och vidareutveckla de kontaktersom programlandssamarbetet lagt grunden för. I andra fall har motiveringen förett bredare samarbete varit en ömsesidig önskan att utveckla ekonomiska ochandra förbindelser, ibland i hägnet av ett avtal eller protokoll om ekonomisktsamarbete. Karakteristiskt för det bredare samarbetet är vidare att det inteplaneras med utgångspunkt i landramar utan projekt för projekt. I flertaletfall har de århga utbetalningarna för bredare samarbete legat betydligt under5 milj. kr. Ivpk-motion 1625, delyrkande 3 i), begärs en redovisning över vilka länderregeringen vill inleda bredare samarbete med och att detta länder-val görs tillföremål för prövning. Enlikalydande motion avstyrktes av utskottet i förra årets betänkande UU1978/79: 27 bl. a. med hänvisning till att de begränsade insatser det härkunde bli fråga om inte förpliktade till mer omfattande ellerlångsiktigt bistånd. Utskottet gör samma bedömning nu och erinrar om att detbredare samarbetet till sin karaktär är sådant att förhandsredovisningar avplanerade projekt och länderval svårligen låter sig göra. Delyrkande 3 i) ivpk-motion 1625 avstyrks därför. I motion 1133, yrkande 10, föreslås att ävenfortsättningsvis ges svenskt bistånd och att 20 milj. kr. avsätts för s. k.bredare samarbete för /80. Ienlighet med beslut avslutas det reguljära svenska biståndet tillCuba med utgången av innevarande budgetår. ingicks mellan Cubaoch en överenskommelse om bredare samarbete. Bland de projekt somdiskuterats mellan parterna inom ramen för denna överenskommelse kan nämnasteknologiöverföring för tillverkning av rostfria tankar, experimentutrustningtill sockerindustrin, studie av exportmarknaden för pappersprodukter tillverkadeav sockerrörsavfall och en förinvesteringsstudie för tillverkning avplastbåtar. Det senaste mötet mellan länderna om bredare samarbete hölls iStockholm . Ipropositionen anges inte något belopp avseende det bredare samarbetet medCuba. har den årliga medelsramen för ändamålet i UU 1979/80: 20 84 enlighetmed anvisningar begränsats till 5 milj. kr. Utskottet anser att ettbelopp av denna storlek är rimligt även för nästkommande budgetår och avstyrkerdärför yrkande 10 i motion 1133. I modon 1623 föreslås att det bredare samarbetetmed kompletteras med ytterligare 10 milj. kr. under /81.Modonärerna anför att numera väl torde svara mot de kriterier somSverige uppställer vid val av programländer. är fattigt och utsatt försvåra påfrestningar genom de stora flyktingskarorna från och Etiopien.I väntan på SIDA:s länderutredning vill motionärerna emellertid inte föreslåatt nu görs till programland. I stället bör de begränsade medel som stårtill förfogande för bredare samarbete kompletteras med ytterligare 10 milj. kr.under 1980/81, heter det slutligen i motionen. Sudanhar under innevarande budgetår ur katastrofanslaget erhållit 7 milj. kr. viaUNHCR och för insatser bland de mångaflyktingarna från . Ett bredare samarbete av begränsad omfattning hardärtill etablerats med . Det avser bl. a.förinvesteringsstudier på hälso- och jordbruksområdet. Utbetalningarna härföruppgick innevarande budgetår till . Somovan nämnts förekommer inte landramar i det bredare samarbetet. Varje projektprövas för sig. En eventuell utvidgning av det bredare samarbetet med Sudanmåste i enlighet med principerna för ifrågavarande biståndstyp således bedömasi ljuset av de nya projekt av ömsesidigt intresse som kan komma att presenteras. Detfinns därför inte skäl att på förhand uppställa någon särskild beloppsram fördet bredare samarbetet med . Med hänvisning härtillavstyrker utskottet motion 1623. Under rubriken samarbete anmäls ipropositionen att regeringen avser förelägga enproposition om s. k. blandade krediter. Härmed avses krediter som är statligtsubventionerade och betydligt förmånhgare för mottagaren än sedvanligaexportkrediter. En del av denna statliga subvention avses enligt det förslagsom nu förbereds finansieras över biståndsanslaget. Regeringenöverväger också att i den nämnda propositionen föreslå att biståndsmedel fåranvändas för risktäckning av biståndspolitiskt motiverade kreditgarantier tillvissa . Omriksdagen skulle bifalla den aviserade propositionen önskar regeringen redanunder kommande budgetår inleda kreditgivningen under det nya systemet och begärdärför i budgetpropositionen att ett belopp på 60 milj. kr. nu avsätts för deovan angivna ändamålen. Fleraskäl talar enligt utskottets mening för ett system med blandade krediter,särskilt i ett läge då andra i-länders liknande system lett till en hårdnandekreditkonkurrens på u-Iandsmarknadema. UU 1979/80: 20 85 skullesådana för förmånliga krediter komplettera de instrument som förnärvarande står till förfogande för överföring av finansiella resurser. Det ärett uttalat u-landsintresse att en möjlighet till krediter på mjuka villkor erbjudsdem även bilateralt, detta så mycket mer som många av , särskilt defattigaste, har en dålig internationell kreditvärdighet. Redan genom enbegränsad subventionsandel i lånen bör icke oväsentliga resursflöden kunnakanaliseras till behövande . Det finns även ett svenskt handels- ochnäringspolitiskt intresse för denna typ av krediter. Engranskning av förslaget i dess helhet och en prövning av de skäl som kanmotivera ett utnyttjande av biståndsanslaget för detta ändamål kan självfalletske först sedan den aviserade propositionen kommit till hända.Utskottet är emellertid berett att, under förbehåll för senaregodkännande av proposition om blandade krediter, tillstyrka att det belopp på60 milj. kr. regeringen föreslår i budgetpropositionens bilaga 6 avsätts fördet begärda ändamålet. Yrkande 17 i motion 1133avstyrks därför. 4.11Fonden fiir industriellt samarbete med m. m. Propositionen (s.121122) Fonden för industriellt samarbete med () inledde sin verksamhet . Fondens grundkapital är 100milj. med rätt att ta upp lån eller utfärda lånegarantier till ett beloppsom motsvarar högst grundbeloppet. Fondens huvuduppgifter är: att förmedla kontakter mellanintressenter i och svenska företag, att medverka till attförinvesteringsstudier genomförs och bidra till finansiering av sådana studier, att medverka till etablering avs. k. joint tillsammans med u-landspartner och svenska företag, att bidra medaktiekapital och medelfristiga lån samt ge garantier vid projekts genomförande. SWEDFUNDskall i första hand samarbeta med länder med vilka bedriver långsiktigtutvecklingssamarbete. I den mån verksamhet med fondens medverkan kommer attbedrivas i länder utanför programlandskretsen, bör endast sådana komma i frågavars utvecklingspolitik är förenlig med målsättningen för svenskbiståndspolitik. Undersitt första verksamhetsår har mötts med ett betydande intresse församarbete både från svenska företag och från . Fonden har hittillsbeslutat stödja tre förstudier avseende projekt i , ochEgypten. Den har ingått avtal om sin första pro- UV 1979/80: 20 86 jektinvestering.Denna avser en anläggning i för tillverkning av järnvägsvagnar förgodstransport. Projektet genomförs i samarbete med Verkstad ochtanzaniska intressenter. Fonden har också fattat beslut om en andra investeringavseende en anläggning för tillverkning av fiberplattor i . Förfondens grundkapital har t. o. m. /80 anvisats 70 milj. kr. /81 beräknas ett medelsbehov av 33,7 milj. kr. varav 30 milj.kr. avser återstående delen av grundkapitalet. Resterande 3,7 milj. kr. utgörstiftelsens administrativa kostnader. Idetta sammanhang behandlar utskottet delsmotion 1979/80: 616 av (), vari hemställs att uttalaratt SIDA inom ramen för anvisade biståndsmedel upprättar en försöksverksamhettillsammans med Stiftelsen i i syfte att överförateknologi för småindustrien verksamhet till utvecklingsländerna i enlighet medvad som redovisas i motionen, dels motion 1979/80: 1133 av mfl. (s), yrkande 18, nämligen att beslutar 18.att avslå regeringens förslag om en medelsram på 33,7 milj. kr. för Fonden förindustriellt samarbete med , dels motion 1979/80: 1625 av m. (vpk), delyrkande 3 m), nämligen 3.att uttalar och hos regeringen hemställer om förslag som leder tillatt de biståndspolitiska målen skall styra användningen av helabiståndsanslaget, vilket innebär m) att Fonden förindustriellt samarbete med avvecklas. Fonden för industriellt samarbete med ,, har varit i verksamhet . I propositionen konstaterasatt fonden mötts med betydande intresse såväl från som från svenskaföretags sida. Av årsredovisningen framgår att projektidéer presenterats avsvenska företag i 16 fall och av tänkbara parter i mottagarländer i 22 fall.Flertalet av dessa förslag avser projekt i de svenska mottagarländerna. Underperioden har beslut fattats om stöd till tre förstudier och tvåprojektinvesteringar. Ibudgetpropositionen beräknas för /81 ett medelsbehov för fondenav 33,7 milj. kr., varav 30 milj. kr. avser återstående delen av grundkapitaletoch 3,7 milj. kr. utgör stiftelsens administrativa kostnader. UU 1979/80: 20 87 I motion 1133 yrkas avslag på regeringens förslagom en medelsram på 33,7 milj. kr. för , och i vpk-motion 1625 föreslåsatt fonden avvecklas. Förslagetom industrisamarbetsfonden framlades i prop. 1977/78: 135 om riktlinjer förinternationellt utvecklingssamarbete m. m. och behandlades utförligt avutskottet i betänkande UU 1978/79: 1. Utskottet tillstyrkte fondensinrättande. SWEDFUNDbehandlades också i samband med fjolårets budgetproposition med anledning avmotioner med liknande yrkanden (UU 1978/ 79: 27). Utskottet vidhöll då sinståndpunkt att fonden, som redan inlett sin verksamhet och tilldragit sigstort intresse från programländernas sida, fyller ett uppenbart behov. Utskottethar fortfarande samma uppfattning och avstyrker följaktligen yrkande 18 imodon 1133 och delyrkande 3 m) i vpk-modon 1625. I motion 616 föreslås att uttalar attSIDA inom ramen för anvisade biståndsmedel upprättar en försöksverksamhettillsammans med Stiftelsen i i syfte att överförateknologi för småindustrien verksamhet till utvecklingsländerna i enlighet medvad som redovisas i motionen. Imotionen framhålls bl. a. att har behov av i-ländernassmåinduslriella kunnande och att därför en försöksverksamhet på detta område som kan ges en regionalpolidsk karaktär bör inrättas. StiftelsenExpolaris, som är en industriell servicecentral för småföretagen ägd avkommuner, landsting och företag gemensamt, har enligt motionären en unikkompetens på småföretagsområdet. Denna skulle kunna utnyttjas förbiståndsverksamheten, varigenom en regionalpolidsk effekt kundeerhållas i övre och norrländsk industri kunde tillförasinternationellt kunnande. Enligt motionären bör 100 milj. kr. avsättas under entreårsperiod inom ramen för anvisade medel för en försöksverksamhet, där i får pröva vad småföretag i glesbygd iSverige kan ha för relevant teknologi att överföra till med likartadeproblemställningar. Utskottetvill först fastslå att interna svenska regionalpolitiska överväganden inte börstyra användningen av biståndsmedel. Vadgäller stöd till småindustrisektorn inom det svenska biståndet anser utskottetatt organ som SIDA, och utbildningsberedningen är naturliga kanalerför efterfrågan på konsultstudier inom den mindre industrin.SIDA-stödet för mindre industri inkluderar konsulttjänster från ochuppgår dll cirka 3 milj. kr. är största enskilda mottagare avsmåindustristödet, följt av , , och . Äveni Mogambique och har projekt genomförts med anknytning till den mindreindustrin. Stödet i innebär att ett 15-tal svenska företag deltar somsamarbetspartners till tanzaniska motsvarigheter och levererar kun- UU1979/80: 20 88 nande och utrustning. Utskottet har erfarit att SIDA idenna verksamhet bl. a. har kontakt med Expolaris. Utskottet anser detemellertid principiellt olämpligt att SIDA inom en sektor skulle gynna en endasvensk samarbetspartner. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion 616. 4.12 Samlade hemställanden under punkten 4 (bilateralt utvecklingssamarbete) Under hänvisning dll vad utskottetanfört vid avsnitt C 2 i budgetpropositionen hemställer utskottet att beträffande detbilaterala biståndets Inriktning m. in. (punkterna 4.1 och 4.2) 1. avslår motion1979/80: 1133, yrkande 1, angående riklHnjer för res. 3 (s) den svenskabiståndspolitiken, 2. avslår motion1979/80: 1127, yrkandena 2 och 3, angående res. 4 (m) dialogen medmottagarländerna och omprövning av biståndspolitiken, 3. avslår motion1979/80: 1625, delyrkande 3 d), angående avveckling av biståndet till vissaländer, 4. avslårmotionerna 1979/80: 359 och 1979/80: 1127, yrkande 1, angåenderesultatvärdering av biståndet, 5. avslår motion1979/80: 1625, delyrkande 3 j), angående bundet bistånd, att beträffande samarbetemed enskilda länder (punkt 4.3) 6. med avslag på motion1979/80: 1133, yrkande 5, och motion res. 5 (s) 1979/80: 1625, delyrkande 3 f), bifaller budgetpropositionens förslagangående landram för , 7. med avslag på motion 1979/80:1133, yrkande 6, bifaller res. 6 (s)budgetpropositionens förslag angående landram för , 8. avslår motion1979/80: 1622 angående stöd till familjeplanering i , 9. med avslag påmotion 1979/80: 1133, yrkande 7, bifaller bud- res. 7 (s) getpropositionensförslag angående bistånd till , 10. med avslag pl motion1979/80: 1133, yrkande 8, och modon res. 8 (s) 1979/80: 1625, delyrkande 3 f), bifaller budgetpropositionens förslagangående landram m. m. för , 11. med avslag på motion 1979/80: 1625,delyrkandena 3 e) och 3 f), med avseende på landramar till ,, , , , och , bifallerbudgetpropositionens förslag avseende dessa länder, 12. avslår motion 1979/80: 231,delyrkande 1 c), angåetide långsiktigt bistånd till , UU1979/80: 20 89 13. avslår motion 1979/80: 478, yrkande2, angående långsiktigt bistånd till Demokratiska , 14. avslår motion 1979/80: 479, yrkande2, med förslag att upptas som programland, 15. avslår motion 1979/80: 1625,delyrkande ), med förslag att återupptas som programland, 16. med avslag på motion 1979/80: 1133,yrkande 13, bifaller bud- res. 9 (s) getpropositionens förslag avseendemedelsram för humanitärt 17. med avslag på motion 1979/80: 1133,yrkande 9, och modon res. 10 (s) 1979/80: 479, yrkande 1, bifallerbudgetpropositionens förslag angående medelsram för , 18. med avslag på modon 1979/80: 1133,yrkande 11, bifaller bud- res. 11 (s) getpropositionens förslag angåendemedelsram för och , att beträffandeflyktingar, befrielserörelser m. m. i södra (punkt 4.5) 19. med avslag på motion1979/80: 1133, yrkande 12, och mo- res. 12 (s) tion 1979/80: 1626 bifaller budgetpropositionens förslag angå ende medelsram för befrielserörelser och flyktingar m. m. i 20. förklarar motion1979/80: 1128, yrkande 4, angående ökat stöd till frontstatema och befrielserörelser i södra , besvarad med vad utskottet anfört, att beträffande biståndtill andra befrielserörelser m. rn. (punkt 4.6) 21. förklarar motion 1979/80: 1619 och motion 1979/80: 1133, s.y. 1 (s) yrkande 14 i vad avser VästraSahara, besvarade med vad utskottet anfört, 22. avslår modon 1979/80: 181, yrkande2, angående bistånd till s.y. 2 (s) POLISARIO, 23. avslår motion 1979/80:1133, yrkande14 i vad avser , 24. avslår motion 1979/80: 414, yrkande7, angående bistånd till PLO, att beträffande Särskilda program in. 25. med avslag på motion 1979/80: 1133,yrkande 15, bifaller bud- res. 13 (s) getpropositionens förslag angåendestorleken av anslaget för särskilda program, 26. avslår modon 1979/80: 1133, yrkande16, angående en utvärdering av verksamheten inom ramen för särskilda program, att beträffandeKatastrofer, Enskilda organisationer m. m. (punkterna 4.8 och 4.9) UU1979/80: 20 90 27. avslår motion 1979/80: 1625,delyrkande 3 k), avseende inriktningen av katastrofbiståndet, 28. förklarar motion 1979/80: 1133,yrkande 14 i vad avser humanitärt bistånd och flyktingstöd till ,besvarad med vad utskottet anfört, 29. avslår motion 1979/80: 231, yrkande2, angående katastrofbistånd till , 30. avslår motion 1979/80: 478, yrkande1, angående katastrofbistånd till Demokratiska , 31. avslår motion 1979/80: 1625,delyrkande 3 1), avseende katastrofbistånd till och , 32. avslår motion 1979/80: 1620angående flyktingkooperativ, 33. avslår motion 1979/80: 1625,delyrkande 3 h), angående stödet till enskilda organisationer, att beträffande Bredaresamarbete, blandade krediter ni. (punkt 4.10) 34. avslår motion 1979/80: 1625,delyrkande 3 i), angående länder-valet för bredare samarbete, 35. med avslag på motion 1979/80: 1133,yrkande 10, som sin res. 14 (s) mening ger regeringen till känna attomfattningen av det bredare samarbetet med /81 börbegränsas 36. avslår motion 1979/80: 1623angående bredare samarbete med , 37. med avslag på motion 1979/80: 1133,yrkande 17, avseende res. 15 (s) blandade krediter, bifallerbudgetpropositionens förslag angående medelsram för bredare samarbete, att beträffande Fondenför industriellt samarbete med rn. (punkt 4.11) 38. med avslag på motion1979/80: 1133, yrkande 18, och motion res. 16 (s) 1979/80: 1625, delyrkande 3 m), bifaller budgetpropositionens förslagrörande medelsram för fonden för industriellt samarbete, 39. avslår motion 1979/80:616 angående biståndssamarbete med Expolaris, 40. godkänner övriga ibudgetpropositionen angivna riktlinjer för bilateralt utvecklingssamarbete, samt att beträffandeanslagsram för det bilaterala utvecklingssamarbetet (punkt 4.1) 41. med avslag på motion1979/80: 1133, yrkande 4, och med '"- bifall till budgetpropositionens förslag, för /81 tillBilateralt utvecklingssamarbete anvisar ett reservationsanslag av . UU 1979/80: 20 91 5.Information (C 3) Propositionen (s. 122124) Från anslaget bestrids kostnader för att spridaupplysning om utvecklingen i och om de sociala, politiska ochekonomiska faktorernas roll i denna utveckling samt om insatser föratt bidra till ekonomisk och social utveckling och utjämning i dessa länder. Fråganom riktlinjer för u-landsinformationen behandlades utförligt avriksdagen på grundval av prop. 1978/79: 113 om riktlinjer föru-landsinformation och biståndets organisation m. m. (UU 1978/79: 30, rskr395). 1budgetpropositionen konstateras att dessa riktlinjer bör ligga fast.Verksamheten bör därför fortsätta i huvudsaldig överensstämmelse med nuvarandeinriktning. Målet för u-landsinformationen är därvid att utveckla människorskunskaper om och intresse för förhållanden av betydelse för u-ländernasutveckling. Därmed kan engagemanget för internationellasolidaritetspolitik fördjupas. /81 beräknas ett medelsbehov av 20,9 milj. kr. Detta innebär en ökning med 1,0 milj. kr.- eller 5procent i förhållande till innevarande budgetårs anslag. Bidragen till enskildaorganisationers u-landsinformation beräknas till 14,3 milj. kr. medan medel förSIDA:s egen informationsverksamhet beräknas till 6,6 milj. kr. Bidrag till enskilda organisationers u-landsinformation förutses enviss ökning av stödet till de mindre organisationer som får bidrag tillenskilda informationsprojekt. Dessa organisationers verksamhet är av stortvärde för att fördjupa engagemanget för internationella solidaritetspolitik. Närdet gäller SIDA:s egen informationsverksamhet betecknas det 5om viktigt attverket fortsätter att utveckla sin materralproduktion för en saklig ochallsidig u-landsinformation. SIDA:s samarbete med massmedia och skolväsendetbör förstärkas. Frågan om det ömsesidiga beroendet mellan u- och i-länder börockså ingå som en viktig del i SIDA:s u-landsinformation. Härutöver förutsättsatt resultatvärderingen av SIDA:s och de enskilda organisationernasu-landsinformation kommer att ägnas uppmärksamhet. I detta sammanhang behandlar utskottet motion1979/80: 1133 av m. fl. (s), yrkande 20, nämligen attriksdagen beslutar 20.att anslaget för enskilda organisationers u-landsinformation utöver regeringensförslag höjs med 1,7 milj. kr. till 16 milj. kr. för /81. UU 1979/80: 20 92 I motion 1133 påpekas att SIDA i sinanslagsframställning föreslagit att 16 milj. kr. skulle utgå till enskildaorganisationers u-landsinformation med hänvisning till dessasinformationsplaner samt kostnadsstegringarnas inverkan på bidragens reellavärde. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit en medelsram om 14,3milj. men motionärerna anser att SIDA:s förslag i detta hänseende börtillgodoses. Ipropositionen anförs att det växande SIDA-stödet till enskildaorganisationer har främjat materialproduktionen, ledarutbildningen, kurs- ochseminarieverksamheten i och utomlands. Den långsiktiga planeringen ochkontinuiteten i verksamheten har tryggats med hjälp av s. k. generella bidrag. m. har sex organisationer tillkommit som nya mottagare avgenerella bidrag. har för innevarande budgetår anvisat 2 milj. kr.som engängshöjning för ändamålet. Efter förslag av beredningen föru-landsinformation har SIDA beslutat om fördelningen av medlen mellan berördaorganisationer. Utrymmetför bidrag till konkreta informationsobjekt har ökat något sedan dels vissaorganisationer har fått generella bidrag, dels ett 25rtal organisationer harhänvisats till sina egna eller särskilt närstående centrala organisationer,som erhåller generella bidrag från SIDA. har dock antaletansökningar liksom det totala beloppet av begärda bidrag vuxit kraftigt. Utskottetdelar propositionens bedömning att de enskilda organisationernas verksamhet ärav stort värde för att fördjupa engagemanget för internationellasolidaritetspolitik. Regeringens förslag till medelsram innebär också en vissökning av stödet till de mindre organisationer som får bidrag till enskildainformationsprojekt. Utskottetanser emellertid att en Icraftig ökning av bidragsönskemålen på detta områdemåste vägas mot andra angelägna uppgifter som kräver biståndsmedel. Utskottettillstyrker därför regeringens förslag till medelsram och avstyrker yrkande 20i motion 1133. Utskottet,som tillstyrker propositionens förslag vid avsnitt C 3, hemställer att , med avslag på motion 1979/80: 1133,yrkande 20, res. 17 (s> bifaller budgetpropositionens förslag och tillInformation för /81 anvisar ett reservationsanslag av 20 900 000kr. UU1979/80: 20 93 Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) (C 4) Utskottet tillstyrker regeringensförslag vid avsnitt C 4 och hemställer att till Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA) för /81 anvisar ettförslagsanslag av . () (C 5) Propositionen (s. 128130) ()leder och samordnar bistånds-och katastrofutbildning för värnpliktiga och andrasom bedöms vara lämpliga för sådan utbildning. Nämnden prövar urval ochantagning till utbildning. Nämnden ansvarar för en beredskapskår för biståndsinsatsersamt biträder vid planering för att komplettera den s. k. teknikerkontingenteni beredskapsstyrkan för FN-tjänst. BUN framhåller i sin anslagsframställning för budgetåret1980/81 att 654 elever har genomgått bistånds- och katastrofutbildning vidSandö-skolan i sedan verksamheten inleddes . Dessa personeringår i en beredskapskår för bistånds- och katastrofarbete. Den procentuella fördelningen av elevplatserna på olikakategorier har varit följande: värnpliktiga 47procent, vapenfria tjänslepliktiga , frivilliga män samtfrivilliga kvinnor . ansöker cirka 1 000 personer till de 125 utbildningsplatserna.Av de sökande kallas 300350 personer till för särskilt urval somomfattar intervju och test. BUN:s verksamhet utreds inom ramen för denav regeringen tillkallade utredningen om utbildningsbehovet för detsvenska framtida utvecklingssamarbetet (UD 1979: 53). Mot denna bakgrundavstår nämnden från att föreslå genomgripande förändringar av verksamheten.Verksamheten förutsätts under /81 komma att bedrivas i ungefärsamma omfattning som under innevarande budgetår.