bet · G301CU31 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:31 med anledning av motioner om planläggning och byggande m.m. Utskottet har i detta sammanhang behandlat motionerna1979180: 453 av m. fl. (vpk)vari, med hänvisning till motiveringen i motion 1979/80:451 föreslås attriksdagen uttalar alt planering av ett tillräckligt antal barnstugeplatser vidny- och ombyggnad av bostäder bör vara en förutsättning för godkännande avstadsplan resp. tillstånd lill sanering, 581 av () varihemställs att beslutar om sådan lagändring att energisparandelokalisering av bebyggelsen blir inskriven som krav vid planering, 583 a\ m. fl. (vpk)vari hemställs att hos regeringen hemställer om förslag tillkomplettering av byggnadsstadgan i syfte att uppnå barnsäkerhel även ilägenheter byggda före och alt denna komplettering även skallinnefatta en skyldighet för fastighetsägaren all utföra årlig kontroll avbarnsäkerhetsanordningarnas funktionsduglighet, 585 av m. fl. (vpk)vari föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslagför att hävda allemansrätten i fjällvärlden genom att stoppa exploateringen avfjällområdena och möjliggöra för vanliga människor att utnyttja de primärarekreationsområdena i enlighet med i motionen presenterat ålgärdsprogram, 746 av Axel m. fl. (s) varihemställs alt som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om behovet av en komplettering av gällandebyggnadslagstiftning, syftande till att ge samhället möjligheter att pröva påvilka villkor fiberråvara får utnyttjas för uppvärmningsändamål, 753 av () varihemställs att som sin mening ger regeringen till känna att statensplanverk bör skiljas från de rent bygglekniska frågorna och att dessa böröverföras lill industridepartementet, 1009 av m. fl. (s) vari, såviti nu är i fråga,föreslås 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ytterligare överväganden beträffande de materiellaplaneringsförutsättningar som samordnar de energipoliliska kraven med de kravsom ställs utifrån bl. a. bosladssociala och miljömässiga utgångspunkter, 1 1979/80. CU1979/80:31 2 1010 av () varihemställs att till regeringen uttalar alt barnens behov av en välfungerande uppviixtiniljö bör beakttis vid arbetet med reformeringen avbyggnadslagstiftningen. 7029 av m. fi. (s) vari,med hänvisning lill motiveringen i mofionen 1979/80:1027, hemställs attriksdagen beslutar att begära att regeringen framlägger förslag ienlighet med vad som anförs i motionen angående kontroll av utvecklingen avvärmeproduktion ined träråvara, 1035 av m. fl. (s)vari, ined hänvisning till motiveringen i motionen 1979/80:1032, hemställs attriksdagen hos regeringen beställer en sådan ändring av 136 a § byggnadslagenalt den även omfattar större anläggningar för eldning med flis och torv, 1498 av () ochMargareta () vari hemställs att som sin mening gerregeringen lill känna vad som anförts i motionen om behovet av bestämmelser ibyggnadsstadgan om markreservation för förskolor och fritidshem, 1502 av () varihemställs att hos regeringen anhåller om 1, utredningbeträffande möjligheterna att införa produklgarantiförsäk-ring för byggvaror, 2, övervägande atti samband med ovannämnd utredning slopa planverkets typgodkännandemonopol, 1509 av m. fl. (s)vari hemställs alt beslutar alt som sin mening uttala att redanfastställda byggnadsplaner för obebyggda områden vid stränder och andra förfriluftslivet attraktiva platser bör omprövas i enlighet med vad i motionenanförts, 1513 av () varihemställs att hos regeringen begär en utredning angående lagstiftningom den yttre miljöns anpassning till handikappades behov, 1822 av i m. fl. (m) vari hemställs 1. att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna alt en värdering av erfarenheterna av136 a § BL skyndsamt sker i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att riksdagenanhåller att regeringen förelägger sådant förslag till ändring i 136a § BL som denna värdering kan ge anledning till, 1826 av () och GötheKnutson (m) vari hemställs att beslutar anhålla hos regeringen omförslag till sådan ändring i gällande bestämmelser att en nära anhörig lillmarkägare skall få rätt att CU1979/80:31 3 uppföra fritidshus inom områden som enligt den fysiskariksplaneringen är belagda med viss bebyggelserestriklion, 1829 av , m, fl,(c) vari föreslås alt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om krav på byggnadslov för uppförande av vindkraftverk, 1835 av Per m. fl. (m)vari hemställs all beslutar hos regeringen anhålla om ändringar ifastighetsbildningsregler och byggnadslag i motionens syfte, 1837av () och LenaÖhrsvik (s) vari föreslås att beslutar att hos regeringen begäraförslag som ger kommunerna rätt till kontroll över etableringar avstorbutiker, varuhus och liknande handel. 2 Vissa uppgifter till motionerna 2.1 Fysisk riksplaneringm. De av beslutaderiktlinjerna för den fysiska riksplaneringen är allmänt formulerade och haravsetts bli preciserade i första hand i den kommunala översiktliga planeringen.Hävdandet av riktlinjerna sker ytterst bl. a. i den kommunala fysiskaplanläggningen enligt byggnadslagstiftningen och i beslut om byggnadslov.Riktlinjerna kan också havdas med stöd av förordnanden enligt naturvårdslagen,m. Stadsplan och byggnadsplan antas av kommunfullmäktige, ellerefter dess uppdrag av , och skall för att få direktarättsverkningar fastställas av . En fastställd detaljplan för enskild bebyggelse germarkägaren en lill liden i princip obegränsad byggnadsrätt. Även en fastställd plan kan bedömas som oförenlig medsenare preciserade riktlinjer för den fysiska riksplaneringen. På motsvarandesätt kan den bedömas som olämplig eller inte rimlig med hänsyn lill senareutvecklade planeringsprinciper i fråga om t. ex. friytor. Kommunen kan aktualisera ändring även av en fastställdplan. Sådana ändringar har också fastställts efter regeringsprövning.Hittillsvarande pra:;is visar inte entydigt vilken grad av faktiskt intrång ibyggnadsrätten som markägaren ansetts böra tåla med hänsyn lill ett motståendeintresse. Regeringen har till lantmäteriverket överlämnat ett antalinneliggande ärenden om fastslällelse av planändring för bedömning av deekonomiska konsekvenserna av avsedda inskränkningar i byggnadsrätten.Byggnadslagen innehåller inte någon ersättningsregel för ändrings- ochupphävandefallen. 1* 1979/80. CU1979/80:31 4 1 det nu föreliggande förslagettill nv plan- och bvgglag (SOU 1979:65 och 66) har förordats att detaljplanerskall förenas med en viss bestämd genomförandetid. Detta innebtir bl. a. attkommunen, under vissti angivnti förutsättningar, har riitt alt upphiiva ellerändra dessa planer eller genoinförandetidens utgång utan att ersättning behöverbetalas. Som en övergångsregel föreslås att stads- och byggnadsplan som harfastställts under liden före den nytt lagens ikraftträdande ocksåpåförs en genomförandetid, som bör bestiimmas lill frånfastställelsen. Planer som fastställts före åltaårsperioden betraktas somplaner vilkas genomförtindetid gått ut. Byggnadsrätt enligt fastställd detaljplan kan upphävas medstöd av naturvårdslagens bestämmelser om naturreservat. Staten måste då enligtregler i nämnda lag betala ersättning om pågående/tillåten markanvändningavsevärt försvåras. Ersättningar av denna typ bestrids från det underjordbruksdepartementets huvudtitel uppförda anslaget H 5. Strandskydd enligt naturvårdslagen kan omfatta ocksåplanltigl område. När särskilda skäl föreligger kan dock vid fastslällelse avgeneralplan, stadsplan och byggnadsplan förordnas att i planen ingåendestrandområde inte längre skall omfattas av strandskydd. Enligtövergångsbestämmelser lill ändringar i naturvårdslagen skallemellertid strandområden som vid utgången av ingår i fastställd planinte omfattas av strandskydd enligt de nya besläininelserna om inte annatförordnas. Inom expropriationslagens ram finns möjligheter att lösain även planlagd mark. Har fråga väckts om att ändrastadsplan eller byggnadsplan kan förordna om förbud motnybyggnad. Naturvårdslagen ger möjlighet till interimistiska förbud. I den s. k. allmänna promemoria som fogades till 1975 årslänsvisa beslul om fullföljandet av den fysiska riksplaneringen (prop.1975/76:1) angavs beträffande jordbrukels intressen (prop. s. 189) bl. a. attöversiktliga markanvändningsplaner borde utarbetas för expansiva tätorter inomredovisade primära intresseområden för jordbruket. 1 anslutning därtillanfördes all arbetet med alt se över befintliga översiktliga planer bordeinledas möjligt och att därvid borde övervägas bl. a. behovet tiv altför vissa områden "ompröva äldre detaljplaner". 1 motion (fp,c) föreslogs ge regeringen tillkiinna att den fysiska riksplaneringens syften fortlöpande bör bevakas även ienskilda planbeslut under planeringsskedet. Förslaget fördes fram mot bakgrundav exempel från planeringen av Båvenområdet. Civilutskoltel (CU 1975/76:1 s. 8)ansåg sig inte ha anledning till annan bedömning iin all niotionens syfte välöverensstämde med riksplanearbetels intentioner. Utskottet anförde vidare:''Del är självfallet av mycket stor vikt all inte äldre preliminära pltinöver- CU1979/80:31 5 väganden får leda fill att den fysiska riksplaneringensriktlinjer uppluckras. Viklen av att även äldre detaljplaner ses över harbetonats i propositionen. Även möjligheten att utnyttja de ändradebestäinmelsernti i naturvårdslagstiftningen bör här beaktas." Utskottetföreslog enhiilligt alt med bifall till motionen skulle, som sittyttrande över vad i propositionen anförts, ge regeringen lill känna vadutskottet anförl. Planeringsskedet av den fysiskariksplaneringen redovisades i proposition 1978/79:213. I propositionenredovisades bl. a. en till regeringens beslut med utgångspunkter för detfortsatta planeringsarbetet fogad promemoria (PM ) och länsvisabeslul. 1 beslutet för (prop. bilaga 2 s. 112-113) angavs bl.a. all i länet fanns drygt 1 000 obebyggda tomter för fritidsbebyggelse inoinområden med fastställd detaljplan. Mot bakgrund därav och av i vissakommunöversikter angivna utbyggnadsplaner uttalades: "Som ett led isträvandena att tillgodose friluftslivets intressen bör också en översyn avhelt eller delvis outbyggda detaljplaner för fritidsbebyggelseövervägas." Detta uttalande återkom i flera länsbeslut. I motion (s)anfördes bl. a. att det var nödvändigt att byggandet i fjällonirådena i Malungsoch kommuner kan fortsättas. Utskottet redovisade (CU 1979/ 80:6 s.29) alt del citerade uttalandel emellertid avselts innebära en rekommendationtill länsstyrelserna att ta upp diskussioner med kommunerna om att påfrivillig väg genom förhandlingar med markägarna få till stånd en omprövning avvissa fastställda planer. 2.1.2 Fritidsbebyggelse i fjällvärlden m. m. har (prop. 1978/79:213 s.30-38. CU 1979/80:6 s. 9-12) godkänt vissa förtydliganden av redan tidigaregällande riktlinjer inom den fysiska riksplaneringen för fritidsbebyggelsensutveckling. Förtydligandena imiebiir följande. För de obrutna kusterna, för Ölandoch för skall gälla alt fritidsbebyggelse endast medges om den ärförenlig med naturvårdens och kulturminnesvårdens intressen och om bebvggelsensker i former som möjliggör elt allsidigt utnyttjande av områdena förrekreation och turism. Förde högexploalerade kusterna skall gälla all enskildfritidsbebyggelse i princip bör medges endast i form av mindre kompletteringarav befintlig bebyggelse. Om i vissa områden större tillskott av bebyggelse kanmedges bör sådana former för bebyggelsen väljas som möjliggör ett högtutnyttjande av fritidsbostäderna och som ger förutsättningar för fritidsboendeockså för sådana grupper av befolkningen som inte äger fritidshus. För övriga kuster, för de större sjöarna och älvdalarnaskall gälla all man bör iaktta återhållsamhet med all tillåta fritidsbebyggelseoch att sådan bebyggelse bör medges bara om den inte minskar strändernastillgtinglighet samt om naturvårdens, friluftslivets, kulturminnesvårdens ochde areella näringarnas intressen kan tillgodoses. För fjällvärlden utanför de obrutna fjällområdena sktillgälla att fritidsbebyggelse bör undvikas i områden som ligger iansluiiiing till obrutna CU1979/80:31 6 fjällområden och i områden som htir särskildbetydelse för naturvård, friluftsliv och rennäring, I de områden diirbebyggelse kan medges bör i första hand sådana former för bebyggelsen väljassom medger ett högt utnyttjande av fritidsbostäderna och som gerförutstittningar för fritidsboende också för sådana grupper av befolkningen sominte äger fritidshus. Förde delar av de primära rekretitionsomradena som intetäcks av de förut nämnda riktlinjerna skall fritidsbebyggelse medges bara omnaturvårdens, friluftslivets och kulturminnesvårdens intressen kantillgodoses och om den möjliggör ett allsidigt utnyttjande för rekreation ochturism. I alla de nämnda områdestyperna och i andra områden avsärskild betydelse för naturvård, friluftsliv, kulturminnesvård in. m. skallman i planeringen sträva efter alt bevara större sammanhängande områdenobebyggda. I den till regeringens beslut medtmledning av planeringsskedet i den fysiska riksplaneringen fogade promemorianhar bl. a. utvecklats allmiinna utgångspunkter för det fortsatta arbetet medatt fullfölja statsmakternas riktlinjer när det gäller fritidsbebyggelse ochturism (s. 17-20). I de länsvisa besluten i motsvarande syfte har dessautgångspunkter ytterligare preciserats. har (prop. 1977/78:31, CU 1977/78:8 s. 5)godkänt vissa förslag rörande avgränsning av s. k. obrutna fjällområden liksomförslag beträffande riktlinjer för bl. a. byggande inom dessa områden. Dessariktlinjer innebär i huvudsak att endast sådan byggnads- ochanläggningsverksamhet får komma i fråga som har samband med de areellanäringarna, den naturvetenskapliga forskningen, m. tn. skall utreda frågor omfritidsboendet som spänner över ett brett område. Kommittén bör enligt sinadirektiv bl. a. beakta alt utrymmet för ytterligare fritidsbebyggelse ärbegränsat i vissa delar av landet. Den bör också beakta markfrågorna ochutnyttja bl. a. det material som tas fram inom ramen för den fysiskariksplaneringen. Hithörande frågor bar behandlats i interpellationssvar avstatsrådet . 2.2 Tillstånd till viss industriell verksamhet 136 a § byggnadslagen (BL) infördesi samband med att beslutade om riktlinjer för den fysisktiriksplaneringen. Det ursprungliga stadgandet innebar bl. a. alt regeringenskall pröva lokaliseringen av industriell eller liknande verksamhet som tir avväsentlig betydelse för hushållningen med landets samlade mark- ochvattentillgångar. Syftet var att få en samordnad prövning enligt byggnadslagenoch miljöskyddslagen. kompletterades bestänitnelserna så alt regeringenskall prövti även verksamhet som är av väsentlig betydelse för hushållningenmed energi. Vidare vidgades prövningen att avse inte endtist en verksamhetslokalisering utan även dess tillkomst. CU1979/80:31 7 även verksamhet som är av väsentlig betydelse förhushållningen med träfiberrävara skall omfattas av prövningen. Elt regeringens tillstånd förutsätter att den kommun därverksamheten skall förläggas skall tillstyrka delta. Redan i del ursprungligalagförslaget (prop. 1972:111 bilaga 2 s. 360 ff) ingick detta krav. Dåvarandecivilministerns utgångspunkt var (s. 368) att han ansåg det principielltriktigt all kommunen inte skall kunna hindra en lokalisering som enligt enbedömning utifrån landets hela intresse lämpligast bör ligga inom kommuneneller i vart fall inte lämpligen bör ligga någon annanslans. Avsteget fråndenna princip motiverades med alt del behandlade förslaget till 10och 10 a §§ BL innebar all regeringens möjlighet att mot kommunens viljaframtvinga viss induslrilokalisering skulle bli myckel liten. Civilministernförutsatte att inga allvarliga olägenheter skulle behöva uppstå om en sålundaföreslagen ordning fick gälla i den provisoriska reform det handlade om. 10 a § BL ger bl. a. regeringen befogenhet att föreskrivaatt för visst område generalplan skall finnas och tillgodose ett genom denfysiska riksplaneringen klarlagt riksintresse. Regeringen ges också befogenhetatt föreskriva att en sålunda statligt initierad generalplan skall vara helteller delvis fastställd. Civilutskotlet noterade (CU 1972:35 s. 31) attfastslällelse enligt 10 § BL kan ske endast på kommunens begäran och all. omkommunen underlåter detta, fastställd generalplan inte kommer alt finnas trotsett regeringsbeslut enligt 10 a § BL. Utskottet noterade vidare alt dennaofullständighet syntes ha betingats av hänsyn till kommunens allmänna ställningi plansammanhang. Utskottet utgick emellertid från att kommunen inte skulleunderlåta att följa beslul och att fastställd generalplan skall finnas i andrafall än då den utnyttjade sin vetorätt i fråga om beslut enligt 136 a § BL. Som ovan antytts ansågs reglerna i 136 a § BL vara ettprovisorium. Utredningsförslaget till ny plan- och bygglag tar upp krav på denkommunala planeringen, bl. a. så att planerna inte får hindra tillkomsten avvissa anläggningar. En tillståndsprövning enligt nuvarande 136 a § BL behandlasemellertid inte. I interpellationssvar angavs att det inombostadsdepartementet pågick en översyn av 136 a § BL och alt resultatet avöversynen skulle läggas fram i en departementspromemoria som regeringen konimeratt ta ställning till efter remissbehandling. Enligt svaret utgick översynenbi. a. från att kravet på tillstyrkan från kommunens sida alltjämt skall gällaför verksamhet som prövas av mark- och vattenhushållnings-skäl. Den ovan nämnda promemorian kommer att läggasfram. Den skall bl. a. behandla även hur användning av träflis för eldning börregleras i lag. har emellertid meddelatatt regeringen i avvaktan på slutligt ställningstagande till dessa förslagkommer att tillämpa vissa principer för prövning av större flisningsanläggningaroch anläggningar för eldning med träfiberråvara. Enligt dessa principer kommer r* 1979/80. CU1979/80:31 8 regeringen regelmässigt att efter förbehållsbeslut prövtianläggningar för eldning med träfiberråvara om årsförbrukningen därav uppgårtill storleksordningen 25 000 m' fast mått under bark, motsvarande ca 70 000m-s flis exkl. bark. I vissa fall kommer också regeringen alt prövti storaflisningsanläggningar. 2.3 Materiella riktlinjer för planeringen 2.3.1 Energipolitik m. m. Inom den fysiska riksplaneringensram har getts vissa riktlinjer med anknytning till energipoliliska överväganden- främst riktlinjer för utbyggnad av vattenkraften. Konflikten mellan energiproduktionoch miljövård berör även flera andra riktlinjer. Vidare har i sådanasamnitinhang tagits upp t. ex. frågor om kraftledningarnas behandling i denfysiska planeringen. 1 rapporten med mark och vatten 2 (SOU 1979:54s. 81-100) behandlas energifrågorna. Utanför den fysiska riksplaneringen finns i nuvarandebyggnadslagstiftning materiella krav på planläggning - allmänna riktlinjer somanger planläggningens syfte och inriktning i stort liksom normer för byggandetsom utgår från energihushållningskraven. (SOU 1974:21 s. 167ff) log upp bestämmelser som utgick från planläggningens allmänna uppgift attfä till stånd en från allmän synpunkt lämplig markanvändning. Energifrågornaapostroferades inte genom specifika förslag. Det nu föreliggande förslagettill plan- och bygglag utgår också från all del skall finnas allmänt hållnagrundläggande riktlinjer för planläggningen samt bestämmelser om bl. Lagförslaget innehåller bl. a. även krav på hänsynlill energiförsörjning (2:4) och energihushållning (4:2 och 5:6). Utredningen om stadsförnyelse skall enligt direktiven bl.a. behandla åtgärder om planproceduren och plangenomförandet m. m. har (CU 1978/79:37 s. 17) ställt sig bakomuppfattningen att energihushållningsdelegationen skall få ge synpunkter påbygglagarbelet. har föreslagit regeringen attändra 53 § 1 mom. byggnadsstadgan för att främja användning av solvärme genomatt kräva skäliga åtgärder för att inte växtlighet skall hindra solinfall.Olika hänsyns-laganden som kan bli aktuella vid planering med hänsyn tillsolvärme har utvecklats i planverkets rapport 53. 2.3.2 Markreservation för förskolor och fritidshem (SOU 1972:26och 27) föreslog bl. a. dels skyldighet för konimun att reservera mark förförskoleändamål i samband med all planläggning av mark för bebyggelse, dels attbehovet av förskoleplatser skulle helt tillgodoses i nya bostadsområden medminst 200 lägenheter. CU1979/80:31 9 Dessa förslag togs inte upp i propositionen 1973:136 omförskoleverksamhet. Med anledning av propositionen väcktes två motioner iämnet. Sålunda föreslogs i en motion (fp) att skulle begära attregeringen tog upp förhandlingar med angående åtgärderför att tillgodose behovet av förskoleplatser i nybyggda bostadsområden medminst 200 lägenheter. I en motion (vpk) föreslogs att bindande bestämmelserrörande reservation av tillräcklig mark för förskoleverksamheten skulleutarbetas. Socialulskoltel (SoU 1973:30 s. 21) hänvisade lill bedömningar i dennämnda propositionen, bl. a. att det av kommuns ställning som huvudman för denfysiska planeringen följer att den skall tillse all mark reserveras för skildabehov. a. förskolans, samt alt kommunerna själva får göra avvägningar avbehovet mellan äldre och nya bostadsområden. I reservationer (fp) och (vpk) hävdades motionernas resp. ståndpunkter.Riksdagen följde utskottet. Även senare har socialutskottet haft alt behandlamotionsförslag (vpk) om bindande normer för markreservalion förbarnslugeverksaniheten. Utskottet har därvid intagit samma principiellaståndpunkt som . Moiionsförslag i ämnet har bl. a. behandlats icivilulskotlets belänkanden CU 1976/77:26 (s. 7). CU 1978/79:2 (s. 21-22) ochCU 1978/79:30 (s. 15-16). I del förstnämnda betänkandet hade utskottet attbehandla en motion (fp) i vilken begärdes ett uttalande om behovet avbestämmelser i byggnadslagstiftningen om markreservation för förskolor ochdaghem. 1 en annan motion (vpk) föreslogs ell uttalande om att stadsplan förnybyggnad inte borde godkännas om den inte lar upp utrymme för barnomsorgensbehov, varvid 10 m inomhusyta per lägenhet borde anges som minimum. a. att de i motionerna upptagna frågorna-liksom andra liknandemotionsförslag - lorde komma att behandlas i då pågående bygglagarbete. Vid behandlingen av i stort sett motsvarande motionsyrkandenvid de båda senare behandlingstillfällena anförde utskottet bl. - underhänvisning till planverkels råd och anvisningar för planering av boendemiljönskvalitet (se nedan) - att motionsyrkandena i väsentliga delar tillgodosettsgenom dessa anvisningar. I planverkets råd och anvisningar för planering avbostadsbebyggelse. Bostadens grannskap, ges riktlinjer för den bedömning avboendemiljöns egenskaper som skall inrymmas i lansstyrelsernas granskning avstadsplaner och byggnadsplaner. 1 fråga om förskolor sägs bl. a.: "Markbör reserveras för all tillgodose ell beräknat maximalt utbyggnadsbehov förförskolor." Det ulbyggnadsprogram för barnomsorgen som riksdagenanslutit sig lill innebär bl. a. att det skallbörja byggas 100 000 nya platser i daghem och 50 000 nya platser i fritidshem -platser som skall vara färdiga . Utbyggnaden skall grunda sig påen bedömning som görs lokalt i varje kommun. CU1979/80:31 10 En särskild arbetsgrupp,planeringsgruppen för barnomsorg, har föreslagit att underlag förbarnomsorgsplaneringen tas fram. Gruppens försltig htir remissbehandlats. Den s. k. avgav i september 1979betänkandet Ny plan-och bygglag (SOU 1979:65 och 66). Betänkandetremissbehandlas f. n. Remisstiden utgår . 1 sitt förslag tillplan- och bygglag föreslår utredningen (4 kap. 45 §§) alt det inom eller ianslutning till elt bebyggelseområde - med hänsyn lill bl. a. bebyggelsenskaraktär - skall finnas lämpligt lokaliserade och utformade platser för lek.motion och andra fritidsaktiviteter saml tillräckliga möjligheter tillsamhällelig och kommersiell service. I specialmoliveringen (s. 722) anförutredningen bl. a. alt tillgång lill skolor, samlingslokaler ochfritidsanordningar är exempel på vad som avses med kravet på tillräckligamöjligheter till samhällelig service, 2.4 Vissa normkrav m. m. 2.4.1 Handikappanpassning av närmiljön 42 a § byggnadsstadgan (BS)infördes och angav bl.