bet · G301UU20 · 1979-12-31 00:00:00 — Motionären menar att här finnsutrymme för tvärvetenskaplig forskning och att inrättandet av enforskningscentral torde ligga inom FN:s intresseområde. Motionärenaktualiserar ett betydelsefullt men svåröverskådligtverksamhetsområde. De komplicerade hydrologiska och ekologiska samband det härär fråga om har rönt betydande uppmärksamhet i det internationellamiljövårdsarbetet . i ,vattenkonferensen i del Platå och ökenutbredningskonferensen iNairobi ägnades åt att belysa aspekter av problemet. UU 1979/80: 20 21 Som ett resultat av Stockholmskonferensenupprättades FN:s miljöprogram () med sekretariat i . ärFN-systemets samordnande och idégivande organ på miljövårdsområdet och har ävenvissa operativa uppgifter. Det bedriver ingen egen forskning men har tilluppgift att följa och driva på den verksamhet på miljövårdsområdet som äger ruminom andra delar av FN-systemet. EttUNEP-program har nära anknytning till de frågor som väcks i motionen, nämligendet s. k. () som är ett internationelltsystem för rapportering och sammanställning av iakttagna förändringar i denfysiska miljön. I GEMS har ett nära samarbete med FAO och FN:smeteorologiska organi-sadon, WMO. Ettannat exempel på UNEPrs arbete på detta område är det expertmöte om tropiskaregnskogar som ordnades i i februarimars 1980. Vid dettamöte, i vilket deltog, diskuterades ett handlingsprogram för bevarandeoch förnuftigt utnyttjande av den tropiska regnskogen. har varit en avinitiativtagarna till ett sådant handlingsprogram. Sverigespelar en aktiv roll i det internationella miljövårdsarbetet och därmed även iUNEP. kommer av allt att döma miljövårdsfrågorna och inteminst vattnets ömtåliga kretslopp i naturen att bli föremål för ökandeuppmärksamhet i de internationella förhandlingarna. har ocksåutnämnts till FNrs vattenårdonde vilket innebär ett erkännande av den vikt somtillmäts vattenfrågan, låt vara att årtiondet särskilt avser dricksvattentillgångeni världen. Utskottetutgår från att regeringen i och i sina kontakter med såväl iinternationella fora som bilateralt arbetar för att ökad vikt fästs vidvegetationens betydelse för den mänskliga miljöns fortbestånd. Utskottetfinner synpunkterna i modon 357 beaktansvärda rrien vill inte nu ta ställningtill behovet av en särskild forskningscentral inom FN:s ram. Det är enligtutskottets mening rimligt att regeringen verkar för en intensifierad forskningpå området och för en samordning av den forskning som i olika sammanhang redanbedrivs, förslagsvis inom eller inom ramen för i . Utskottetföreslår att som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört med anledning av motion 357. I motion 1621, yrkande 7, hemställs att regeringentar inidativ till inrättandet av ett internationellt ekologisktforskningsinsdtut. Ettidentiskt yrkande behandlades av utskottet i UU 1978/79: 27. Utskottet delademotionärernas uppfattning att ytterligare miljöforskning behövs för att geunderlag för en bättre planering av vår framtid. var utskottet inteövertygat om att sådan forskning var bäst UU 1979/80: 20 22 betjäntav att ett nytt inernationellt organ upprättas. I stället hänvisades tillUNEP:s möjligheter att samordna redan existerande forskning. Utskottetgör samma bedömning . Ekologisk forskning är ett vidsträckt begrepp. Det ärsvårt att se hur ett enskilt forskningsinstitut på detta område skulle kunna fåden allsidiga inriktning och motsvara de skiftande anspråk som brukar krävas avett organ inom FN-systemet. Utskottetvill i sammanhanget också hänvisa till de synpunkter som lämnats ovan vidbehandlingen av yrkande 1 i samma motion. kommer miljöfrågornaatt ha sin givna plats i många internationella förhandlingar i vilka Sverigeaktivt avser att delta. Behovet av nya internationella organ kommer därvid attkunna övervägas i ett vidare sammanhang. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet yrkande 7 i motion 1621. 1.6U-landskvinnans situation Propositionen (s. 3637) Svenskt bistånd syftar till att förbättrasituationen för de fattigaste och mest eftersatta folkgrupperna. I flertaletu-länder utgör, som utrikesutskottet har framhållit, majoriteten av kvinnornaen sådan eftersatt och missgynnad grupp (UU 1978/79: 1, s. 3637). Utskottetpåpekar vidare önskvärdheten av att jämställdhetsfrågorna integreras i det vanligautvecklingssamarbetet och pekar på möjligheten att föra en aktiv dialog mellangivare och mottagare i syfte att förbättra kvinnornas situation. Fleraav arbetar för att ge kvinnorna ökade möjligheter att delta isamhällsarbetet genom satsningar på bl. a. sysselsättningsprogram ochutbildning. Dessa insatser finansieras huvudsakligen på samma sätt som övrigadelar av FN:s bistånd men medel kan också erhållas från FN:s särskilda fond förkvinnoprogram. Denna fond, som inrättades och som bl. a. har erhållitstöd från , har inlett sin verksamhet i samarbete med FN:s regionalakommissioner. Detnormativa arbetet inom FN syftar framför allt till att effektivt följa upp denkvinnokonferens som hölls i . sänder t. ex.regelbundet ut enkäter till medlemsländerna för att erhålla information om hur1975 års rekommendationer efterlevs på nationell nivå. Vidare har sekretariatetpä uppmaning av presenterat rapporter avseendeeffektivare mobilisering av kvinnor i utvecklingsprocessen. F. n. ärsekretariatets kanske viktigaste uppgift att förbereda 1980 årskvinnokonferens som äger rum i . För att få ett så konkretoch handlingsinriktat konferensarbete som möjligt har de nordiska ländernatillsammans med UU 1979/80: 20 23 bl.a. aktivt medverkat till beslut i generalförsamlingen om att konferensensärskilt skall uppmärksamma tre sakområden, nämligen kvinnors arbete oavlönatsåväl som avlönat kvinnors hälsa samt utbildningsmöjligheter för kvinnor. Beträffandedet övriga normativa FN-arbetet kan nämnas utformningen av där verkar för att kvinnornas roll och möjlighetertill aktivare medverkan i utvecklingsprocessen ges ökad uppmärksamhet. Sverigedeltar också i arbetet på en konvention mot diskriminering av kvinnor. Ifråga om det jämställdhetsarbete som äger rum inom det svenskautvecklingssamarbetets ram kan konstateras att många programländer bedriver enutvecklingspolitik, som syftar till en aktiv integrering av' kvinnor isamhällsarbetet. Detär främst inom landramarna, som insatser för att förbättra kvinnans situationbör finansieras. Därutöver finns liksom tidigare möjligheten att ge bidrag viasvenska enskilda organisadoner. Stöd till kvinno-insatser har i många u-länderlämnats via kyrkliga och polidska organisationer i . Föratt möjliggöra en utökning av bidragen till kvinnoorganisationer godkänderiksdagen regeringens förslag (prop. 1978/79: 100, bil. 6, UU1978/79: 27, rskr 1978/79: 295) att bidrag också skall kunna ges direkt dllenskilda kvinnoorganisationer i . Utskottetbehandlar under detta avsnitt delsmotion 1979/80: 146 av (), vari hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad som ovan' anförts om barnens roll ibiståndsverksamheten, delsmotion 1979/80: 147 av Kersdn (), vari hemställs att beslutar somsin mening ge regeringen till känna att i internationellasammanhang bör hävda det vidgade BNP- begrepp som beskrivits imofionen. I modon 147 föreslås att i internafionellasammanhang bör hävda det vidgade BNP-begrepp som beskrivits i motionen. Motionärenavser härmed att kvinnors obetalda vårdarbete skall uppmärksammas och beräknaspå samma sätt som det betalda arbetet i världen. Iu-länderna tillgodoses barnens materiella och psykologiska behov till allrastörsta delen av kvinnor, heter det i motionen. Detta arbete upptas praktiskttaget aldrig i den offentligt redovisade nationalprodukten. Om kvinnorsobetalda arbete med att vårda sina egna barn beräk- UU 1979/80: 20 24 nastill sitt verkliga värde i BNP skulle det ha stor effekt på hur hela landetsekonomi planeras inte bara i , framhåller motionären. Motion147 tar sikte på förhållandena i , men yrkandet om en förändring avberäkningssättet för bruttonationalprodukten avser även i-länderna.Bruttonationalprodukten framräknas i såväl i- som enligt en Accounting som beslutades . Denna norm, somSverige följer, upptar inte oavlönat hem- och hushållsarbete som en post i BNP.Däremot medtas det obetalda arbetet inom den s. k. självförsörjningssektorn.Dit kan höra husbehovsodling, reparationer, byggnadsarbete för eget behov samtproduktion av åtskilliga andra varor och tjänster som inte är avsedda förmarknaden eller som uppträder osynligt där i form av byteshandel. Denna sektorär liten i i-länder men av betydande omfattning i många . I storutsträckning utförs det arbete det här är fråga om av kvinnor. Eftersomsjälvförsörjningsproduktionen inte har något marknadspris måste den uppskattasmed hjälp av schablonmetoder. Detpågår en internationell diskussion om möjligheterna att ta medäven obetalt hem- och hushållsarbete i nationalräkenskaperna. Inom FN-systemetutförs ett visst studiearbete i denna fråga, huvudsakligen inomEuropakommissionens arbetsgrupp för nadonalrä-kenskaper. Det vidgadeBNP-begrepp man övervägt inom denna grupp har fått beteckningen EMP (ExpandedMeasure of Production). Praktiskaförsök att mäta hemarbetet har utförts, bl. a. i . För svenskt vidkommandestår vissa uppgifter att finna bl. a. i utredningen arbete (SOU 1979:89). De undersökningar som gjorts har emellertid visat att det inte är någonlätt uppgift att fånga denna typ av obetalt arbete i BNP-måttet. Svårighetenatt definiera och mäta hemarbete gör att resultaten blir osäkra och därmedvärdet av dem tvivelaktigt. Liknande erfarenheter gjordes för övrigt redan isamband med en svensk undersökning publicerad . bedömning torde det inte vara realistiskt att räkna med att detetablerade BNP-begreppet på nuvarande stadium skall kunna förändras i enlighetmed motionärens förslag. Eftersom BNP-mättets uppgift är att mäta ett landsproduktion och utgöra grundval för konjunkturanalyser och nadonalbudgeteringär utskottet inte heller över-t}'gat om det önskvärda i att utvidgaBNP-begreppet på det sätt motionären föreslagit. Det kan också ifrågasättas omdet yttersta syftet med inocionen att höja uppskattningen av kvinnors arbete i någon större utsträckning skulle främjas av att hemarbete togs med i detmycket grova instrument som BNP utgör. Dettahindrar inte att det kan vara angeläget att få fram andra rättvisande mått påvärdet av det olönade arbete som utförs i hem och hushåll. Syftet nied motionen tordeenligt utskottets mening bättre tillgodoses UU 1979/80: 20 25 bl.a. genom biståndsåtgärder som direkt tar sikte på en förändring av kvinnornassituation. Som framgår av propositionen har multilaterala ochbilaterala bistånd särskilt uppmärksammat u-Iandskvinnornasbehov. Hithörande frågor, inklusive kvinnors oavlönade arbete, skalldiskuteras vid i . Utskottet får mot dennabakgrund avstyrka motion 147. I motion 146 hemställs att regeringen skall ges dllkänna vad som anförs om barnens roll i biståndsverksamheten. I motionstextenheter det bl. a. att det svenska u-landsbiståndet och vårt arbete på att förnyaFNrs biståndspolitik inriktas på barnens behov i högre grad äntidigare. Motionären uppmärksammar också barn som blivit ensamma dll följd avflykt, krigshandlingar, svältkatastrofer och liknande. Utskottetdelar modonärens uppfattning att eftersatta barns behov måste vara ett viktigtmål för svenskt bistånd. Så är i hög grad redan fallet. är efter USAden största bidragsgivaren till , det FN-organ som har speciellt ansvarför barn. söker i första hand tillgodose de mestgrundläggande behoven av barna-och mödravård och dess verksamhet omfattar bl.a. hälso- och sjukvård, undervisning samt näringsfrågor. Sverigelämnar också omfattande bidrag till FN:s flyktingkommissarie (), varsverksamhet till stor del är inriktad på barn. Ungefär hälften av världensflyktingar utgörs av barn. ÄvenSveriges traditionellt mycket betydande familjeplanerrngsbi-stånd, vilketsärskilt kanaliseras genom (), får med sin breda,familjesociala inriktning anses ha särskild betydelse för barnens utsikter tillrimliga levnadsvillkor. Slutligenbör enligt utskottets mening framhållas att det svenska biståndet sedan långtid särskilt velat främja u-Iandskvinnornas ställning, vilket självfallet ävengynnat barnen. Utöverdessa specifika inslag i det svenska biståndet har hela det svenskautvecklingssamarbetet en allmän inriktning på fattiga gruppers och därmedofta barnrika familjers grundläggande behov. Detär därför utskottets bedömning att det svenska utvecklingsbiståndet i hög gradredan motsvarar syftet med motionen. Utskottet får mot dennabakgrund anse motion 146 besvarad. 1.7Samlade hemställanden under punkten 1 Under hänvisning till vad utskottet ovan anförtunder punkterna 1.11.6 hemställer utskottet 1. att beträffande socialklausulförklarar motion 1979/ 80:1625, delyrkande 2 d), besvarad med vad utskottetanfört. UU1979/80: 20 26 2. att riksdagenbeträffande itppförandekod för teknologiöverföring avslår motion 1979/80:1625, delyrkande 2 e), 3. att riksdagenbeträffande u-landspolitik på dataområdet förklarar motion 1979/80: 145besvarad med vad utskottet anfört, 4. att riksdagenbeträffande parlamentarisk utredning om u-landspolidken avslår motion 1979/80:1625, yrkande 1, 5. att riksdagenbeträffande samordning av de u-landspolitiska organen förklarar modon 1979/80:1133, yrkande 19, besvarad med vad utskottet anfört, 6. att riksdagenbeträffande samarbetsavtal, råvaruavtal och exportkreditgarantier avslårmotion 1979/80: 1625, delyrkandena 2 a), 2 b) och 2 c), 7. att riksdagenbeträffande forskningsprogram för energifrågor förklarar motion 1979/80: 1621,yrkande 1, besvarad med vad utskottet anfört, 8. att riksdagenbeträffande nytt FN-organ för förnybara energi källor avslår motion 1979/80:809, yrkande 2, 9. att riksdagenbeträffande naturresursår avslår modon 1979/ 80: 356, 10. att beträffandehydrologisk forskningscentral som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört med anledning av modon 1979/80: 357, 11. att beträffandeinternationellt ekologiskt institut av- res. 1 (c) slår motion 1979/80:1621, yrkande 7, 12. att beträffande förändratBNP-begrepp avslår motion 1979/80: 147, 13. att beträffandebiståndets inriktning på barn förklarar motion 1979/80: 146 besvarad med vadutskottet anfört. Anslagsutveckling, planeringsramar m. m. Propositionen(s. 3840) För /81 förordas ipropositionen en total ökning av biståndsanslagen med 600 milj. kr. De samlade anslagen för internationellt utvecklingssamarbete skulle därmed uppgå till 5 015 milj. kr. Anslagen har beräknats så att de liksom innevarande budgetår skall motsvara något mer än en procent av bruttonationalpro dukten. Den föreslagna anslagsökningen faller på anslaget C 1.Bidrag till internationella biståndsprogram med 165 milj. kr. och anslaget C2. Bilateralt utvecklingssamarbete med 403 milj. kr. De relativa andelarna avtotalanslaget för multilateralt och bilateralt bistånd beräknas därmed till29,resp. för /81. Behovet aven stor allmän reserv inom det bilaterala anslaget under- UU 1979/80:20 27 Liksom tidigare förordas i propositionenatt anslagsposten Katastrofer m. m. under detta anslag av praktiska skälfyller denna funktion. Förutom katastrofinsatser kan medel från dennaanslagspost komma att tas i anspråk för bl. a. stöd till flyktingar i östraAfrika och . I de totala biståndsanslagen ingår också en beräknadkostnad på 15,2 milj. kr. för förinternationellt ut-veckhngssamarbete och för viss personal vid beskickningar imottagarländerna. I detta belopp innefattas också fr. o. m. /81UNICEF-kommitténs administrativa kostnader som beräknas till . Dessakostnader har tidigare redovisats under tredje huvudtitelns anslag E 3.Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor. Planeringsramarna för biståndsanslagen bör i förhållandetill nuvarande förslag till anslag schablonmässigt kunna ökas med tre procentper år. Det föreslås därför att planeringsramarna för vart och ett av budgetåren1981/82 och 1982/83 beräknas till 5 165 milj. kr. resp. 5 320 milj. kr. Planeringsramar för budgetåren 1980/811982/83 Budgetår 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1980/81- 1982/83 Milj. kr. Bidrag till internationella biståndsprogram 1306,0 1471,0 1515,0 1560,0 4 546,0 Bilateralt utvecklings samarbete 2 849,8 3 253,0 3 350,0 3450,0 10 053,0 Övrigt 259,2 291,0 300,0 310,0 901,0 Totalt 4 415,0 5 015,0 5165,0 5 320,0 15 500,0 Fördelningen av planeringsramarnapå anslag är liksom tidigare budgetår att anse som preliminär. Förskjutning iden ena eller andra riktningen mellan andelarna för anslagen Bidrag tillinternationella biståndsprogram och Bilateralt utvecklingssamarbete måstenämligen kunna ske för att hänsyn skall kunna tas till omständigheter som intenu kan förutses. Utskottet behandlar i dettasammanhang modon 1979/80: 1625, yrkande 3 a), av m. fl. (vpk),vari hemställs 3. att uttalar och hos regeringen hemställer omförslag som leder lill att de biståndspolitiska målen skall styra användningenav hela biståndsanslaget, vilket innebär a) att fördelningen av biståndet mellan multilaterala ochbilaterala ändamål förskjuts: skall det multilaterala biståndet haminskat till högst av biståndsanslaget. UU 1979/80: 20 28 Som framgår av propositionen har anslaget för u-landsforskningbrutits ur anslaget C 1 och ett nytt anslag C 6. Styrelsen för u-landsforskning(SAREC) upprättats. Vidare har kostnaderna för SIDA:s biståndskontor samlatsunder anslaget C 4. Styrelsen för internationell utveckling (SIDA).Kostnaderna för har förts över frånutbildningsdepartementets huvuddtel till ett nytt anslag C 7. Posten Lån till personal inom biståndsförvaltningen harförts över från kapitalbudgeten till ett nytt anslag C 8. Utskottet har inget atterinra mot dessa förändringar. I vpk-modon 1625, delyrkande 3 a), föreslås attfördelningen av biståndet mellan multilaterala och bilaterala organ förskjutsså att det multilaterala biståndet skall ha minskat till högst 25procent av biståndsanslaget. Utskottetbehandlade och avstyrkte ett likalydande yrkande senast i sitt betänkande UU1978/79: 27. Detta skedde med hänvisning dll de utförliga överväganden omanslagens fördelning på bilaterala och multilaterala ändamål som gjorts avbiståndspolitiska utredningen (SOU 1977: 13) och regeringen och som ledde tillslutsatsen att det inte fanns anledning att förorda någon drastisk förändringav rådande fördelning. Utskottetdelar fortfarande denna bedömning och avstyrker följaktligen vpk-modon 1625 idenna del. Utskottet, som inte har någon erinran motbudgetpropositionens förslag i detta avsnitt, hemställer att avslårmotion 1979/80: 1625, delyrkande 3 a). 3.Bidrag till internationella biståndsprogram (Cl) Propositionen (s. 4060) Anslaget Bidrag till internationellabiståndsprogram föreslås /81 öka med 165 milj. kr. eller med 12procent till 1 471 milj. kr. Sverigesandel av de totala bidragen i flera organisationer såsom UNDP och ärmycket stor. När nu dessa organisadoner ställer krav på kraftigt ökaderesurser är det inte möjligt för oss att öka våra bidrag i samma takt somtidigare. Det kan inte heller vara önskvärt att ett begränsat antal småi-länder svarar för merparten av bidragen till olika internadonellaorganisationers utvecklingsarbete. Vi bör dock inte minska våra bidrag iabsoluta tal utan i stället verka för att andra länder, särskilt de storai-länderna, i ökande utsträckning tar sitt ansvar för en rimhgare fördelningav bidragsbördan. UU1979/80: 20 Den svenska inriktningen på defattigaste ländernas behov markeras också i denna budget. Ett särskilt beloppfinns reserverat i vårt UNDP-bidrag för de minst utvecklade länderna (MUL).Vårt bidrag till ökar. I de nu inleddaförhandlingarna om UNDP:s tredje planeringsperiod förordar vi att en kraftigtökad andel av UNDP:s totala resurser skall gå till de fattigaste u-länderna.Vårt stora IDA-bidrag liksom bidragen till de regionala utvecklingsfonderna ärockså ett uttryck för denna strävan. fortsätter också sina strävanden att få till ståndöverenskommelser mellan givarlanderna om långsiktiga åtaganden i de organisationerdär sådana utfästelser inte görs. MultUateralt bistånd budgetåren 1979/80-1980/81 Fördelning på organisationer (milj. förslag 1979/80 1980/81 bidrag för de fattigaste () () () för Palestinaflyktingar (UNRWA) FN:s flyktingkommissarie () Internationella finansieriiigsorgan Internationellautvecklingsfonden () Afrikanska () Afrikanskautvecklingsfonden (ADF) Asiatiska (AsDB) Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) Internationella jordbniksutvecklingsfonden () Intenuilionelltlivsmedelsbistånd Livsmedelshjälpskonventionen (FAO) Internationellakatastroflagret för livsmedsl (lEFR) Världslivsmedelsprogrammet (WFP) centnim (ITC) Importkontoret för u-landsprodukter (IMPOD)Övriga multilaterala bidrag UU 1979/80: 20 30 FN:sutvecklingsprogram (UNDP), kapitalutvecklingsfond (UNCDF) och befolkningsfond(UNFPA) Ilinje med svenska initiativ att åstadkomma en stabilare grund för finansieringav gjorde regeringen redan vid en minimiutfästelse om I5rdrag till programmetför med förbehåll för godkännande. gjordes en förnyad treårsutfäs-telse medreservation för godkännande. 1980 (/81) utlästeSverige ett bidrag om 320 milj. kr. Vidare utfastes ett bidrag om minst 680milj. 1981 (/82) och 1982(/83). Regeringen begär nu godkännande för ett bidragom 320 milj. kr. för /81 samt för den gjorda minimiutfästelsenpå 680 milj. kr. för verksamhetsåren 1981 (/82) och 1982 (budgetåret1982/83). UNDP:sresurser går i ökad utsträckning till de fattigaste . Underinnevarande femårsperiod beräknas dock gå till de u-ländersom har en BNP per capita som uppgår till . I avvaktan påen rimligare fördelning av UNDP:s reguljära medel till förmån för de fattigasteu-länderna och med anledning av de stora biståndsbehoven i denna ländergruppföreslår regeringen ett fortsatt svenskt bidrag till UNDP:s särskilda verksamhettill förmån för de minst utvecklade . stöd till dennaverksamhet uppgick /80 till 30 milj. kr. För /81föreslås ett fortsatt svenskt bidrag om 30 milj. kr. FN:skapitalutvecklingsfond (UNCDF) inriktar sina insatser på landsbygden, främstfattiga och avlägsna områden. UNDP-styrelsenbeslutade att ändra fondens finansieringsprincip för att göra detmöjligt för fonden att planera verksamheten mer långsiktigt än tidigare.Övergången till en ny finansieringsprincip kan också sägas gekapitalutvecklingsfonden prägel av ett mer permanent organ. Efter bidragskonferensenår beräknas de sammanlagda bidragen uppgå till cirka 28 milj. dollar förår 1980 vilket innebär en ökning med jämfört med . Sverigeär med en bidragsandel av kapitalutvecklingsfondens största bidragsgivareefter . utfäste vid ettbidrag om 30 milj. kr. för vart och ett av verksamhetsåren 19801982(budgetåren 1980/811982/83) med förbehåll för godkännande.Regeringen begär nu godkännande av dessa utfästelser. Sverigesbidrag till () under var 42milj. vilket motsvarade av de sammanlagda bidragen. UU 1979/80: 20 31 nadesde friviUiga bidragen till UNFPA för till cirka 125 milj. dollar vilketinnebär en ökning med jämfört med bidragen för år 1979.Sverige utfäste med förbehåll för godkännande ett bidrag om 45milj. till UNFPA för vart och ett av verksamhetsåren 19801982 (budgetåren1980/811982/83). Regeringenbegär nu godkännande för de gjorda utfästelserna, utlovade med förbehåll för riksdagensgodkännande ett bidrag till för (budgetåret1980/81) på 120 milj. kr. Därmed beräknas andel av de totalaregeringsbidragen till uppgår till . Med samma förbehållutfäste även hka stora bidrag för vart och ett av verksamhetsåren 1981och 1982 (budgetåren 1981/82 resp. 1982/83). Regeringen begär nu riksdagensgodkännande av de gjorda utfästelserna. Denfemte påfyllnaden av IDA:s resurser som avser perioden / 781979/80omfattade totah . andel var avpåfyllnaden. har fullgjort den sista inbetalningen för dennabidragsperiod. Förhandlingarnaom den sjätte påfyllnaden av , som avslutades , ledde till enöverenskommelse som innebär en total på-fyllnad på förperioden /811982/83.