bet · G301KU32 · 1979-12-31 00:00:00 — Frågan om den gemensamma valdagenoch i samband därmed även mandattidernas längd har vid upprepade tillfällenunder senare år diskuterats i den svenska . I förgrunden har ståttfrågan om konsekvenserna av den gemensamma valdagen för den kommunalademokratin. Olika studier på detta område har utförts. Utskottet vill erinra omalt den kommunaldemokratiska kommittén haft till uppgift att undersöka vilkaåterverkningar den gemensamma valdagen och den teråriga mandatperioden har påden kommunala demokratin. Kommittén kommer att redovisa resultatet avsitt arbete. Enligt vad utskottet erfarit har kommitténs analyser bl. a. gettvid handen att intresset för de rikspolitiska frågorna klart dominerat ivalrörelserna. Å andra sidan har utvecklingen av den kommunala självstyrelsenmedfört att de kommunala frågorna efter den senastekommunindelningsreformens genomförande ökat i vikt och intresse hos väljarna.Den treåriga mandattiden uppfattas vidare på många håll som alltför kort förgenomförande av kommunalpolitiska program. Några konkreta förslag beträffandedessa frågor kommer kommittén emellertid inte att lägga fram. Enligt utskottet har de berörda frågorna inte barabetydelse från kommunaldemokratisk synpunkt. Även rikspoliliskt har frågan ommandattidens längd tilldragit sig betydande intresse, när det gällermöjligheterna för en regering att förverkliga sin politik. Frågorna har ocksåett samband med regelsystemet för upplösning av och förordnande omextra val lill . Utskottet anser med hänvisning till det anförda altliden nu är mogen för en prövning av frågan om huruvida systemet med dengemensamma valdagen bör ändras och i samband därmed även om en förlängning avmandattiden för såväl som de kommunala församlingarna bör komma tillstånd. Härvid kan tidpunkten för de olika valen bli aktuell. Detta gäller ävende kyrkokommunäla valen. Den utredning som regeringen tillkallar bör varaoförhindrad att behandla frågan om vilken verkan tidpunkten för valen får påårsrytmen i riksdagsarbetet och arbetsformer i övrigt. En fråga som inte berörts i motionerna men som böraktualiseras i sammanhanget är mandatperiod i händelse av extra valtill . Till översynen bör enligt utskottet sålunda höra en prövning avfrågan om ett nyval bör föranleda att den nyvalda får saminamandattid som skulle ha gällt vid ordinarie val, dvs. ett system med löpandevalperioder. Även formerna för anordnande av extra val samt tidpunkten för närsådant val tidigast får ske bör ses över. Vad sedan gäller proceduren för regeringsbildning ochregeringens beslutsformer anser utskottet att en utvärdering av vunnaerfarenheter av nuvarande ordning bör komma till stånd. Härvid bör prövasbehovet av ändring i de regler som gäller. Utskottet biträder sålunda de i motionerna framställdautredningskraven men anser sig inte böra föregripa den kommande utredningen medett KU1979/80:32 19 ställningstagande i sak till de aktualiserade frågorna.Med hänvisning härtill föreslår utskottet att samtliga nu behandlade motionerförklaras besvarade med vad utskottet anfört. Vissa ytterligare frågor om arbetsformer tasupp i den förenämnda motionen 1978/79:402 av in. (c). Imotionen behandlas bl. a. frågor om förbättring av möjligheterna för riksdagensledamöter att hålla nödvändiga kontakter med väljarna. Utskottet har förutom dei motionen angivna frågorna diskuterat en rad andra spörsmål rörande riksdagensarbetsförhållanden som bör bli föremål för översyn. För detta ändamål har inomutskottet tillsatts en särskild arbetsgrupp med företrädare från samtligapartier som är representerade i utskottet. 1 arbetsgruppen ingår också enföreträdare för kommunisterna. Det är avsikten att arbetsgruppen skall redovisaresultatet av sitt arbete till talmanskonferensen som därefter har möjlighetatt vidarebefordra ev. förslag till . Härigenom kommer motionsrätt attföreligga. Utskottet föreslår att motionen i nu behandlade delar förklarasbesvarad. Med hänvisning till vad som anförts i det föregåendehemställer utskottet 1. beträffandestatsformen avslår motionerna 1978/79:195, 1978/ 79:343 yrkandena 2-4 och1978/79:2467 yrkandet 14, 2. beträffandedemokratiska rättigheter avslår motionerna 1977/ 78:908 och 1978/79:2149yrkandet 1, 3. beträffandesmåpariispärren avslår motionen 1978/79:237. 4. beträffandeämbetsverkens ställning m. m. förklarar motionen 1978/79:403, yrkandet 3 såvittnu är i fråga, besvarad med vad utskottet anfört, 5. beträffandeöversyn av vissa grundlagsfrågor som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört härom samt förklarar motionerna 1977/78:501, 1978/79:235.1978/79:402, såvitt nu är i fråga, 1978/79:403, yrkandena 1 och 3 såvitt nu äri fråga, 1978/79:570, 1978/79:1089 yrkandet 4. 1978/79:1103 och 1978/79:1686besvarade med vad utskottet anfört, 6. beträffandeöversyn av arbetsformer godkänner vad utskottet anfört härom samtförklarar motionen 1978/79:402, såvitt nu är i fråga, besvarad med vadutskottet anfört. KU1979/80:32 20 Närvarande: (). (),(), (), (). Per ().Yngve (). i (m). KurtOve (). (), (). (), () och ().