bet · G301KU48 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:48 med anledning av propositionen 1979/80:100 bilaga 5 såvittavser anslag till datainspektionen jämte motioner I propositionen 1979/80:100 bilaga5 () föreslår regeringen att tillDatainspektionen för /81 anvisa ett förslagsanslag av . I propositionen anförs att avgifterna för handläggningenvid datainspektionen fr. o. m. avses täcka kostnaderna fördatainspektionens verksamhet i dess helhet. I motionen 1979/80:343 av CatarinaRönnung (s) hemställs "att hos regeringen anhåller om att enöversyn görs av lagstiftningen vid datorbrottslighet". Motionären anför att datorförskingring och datorbedrägerikommer att bli en ökande del av den ekonomiska brottsligheten. Brotten är svåraatt upptäcka eftersom det är dyrt att i datorsystemen bygga in skydd mot olagaintrång. Enligt nuvarande lagstiftning kan man enligt motionären göra sigskyldig till datorintrång enligt datalagen eller förmögenhetsbrott enligtbrottsbalken. För andra brott, t. ex. stöld av datortid finns dock inte någrastraffskalor. I motionen 1979/80:1044 av KurtHugosson (s) hemställs "att beslutar att hos regeringen begäraförslag till ändring i datalagen i enlighet med vad som anförts i motionen ochatt detta förslag föreläggs ". I motionen anförs att det måste stå klart att alla oavsettålder har rätt till underrättelse enligt 10 § datalagen. Även vårdnadshavareeller förmyndare bör ha möjlighet att utnyttja rätten enligt 10 § för denomyndiges räkning. Denna befogenhet kan emellertid enligt motionären inte gärnagälla ända tills den omyndige fyllt . Motionären föreslår att det genom enändring i datalagen bör fastslås att unga registrerade som uppnått lämpligmognadsålder, förslagsvis eller möjligen , själva har uteslutanderätt att begära och erhålla underrättelse enligt 10 § datalagen. I motionen 1979/80:1558 av BonnieBernström m. fl. (fp) hemställs "att hos regeringen anhåller omförslag till inrättandet av en dataombudsman". 1 1979/80. KU1979/80:48 2 I motionen anförs att datalagen ärmedborgarnas viktigaste skydd mot missbrukad datamakt. Skyddet måste dockbyggas ut ytterligare. Integriteten är enligt motionärerna ständigt hotad iett datasamhälle. Allmänheten behöver en instans att vända sig till idatafrågor. En funktion som dataombudsman bör därför inrättas. 1 motionen 1979/80:1560 av KurtHugosson (s) och () hemställs "att beslutarhos regeringen anhålla att ett nytt avgiftssystem vid datainspektionen skalltillämpas först fr. o. m. ". Enligt motionärerna inleddes utredningen om det nyaavgiftssystemet . Datainspektionens arbetsbelastning hardock inte tillåtit att arbetet bedrivits snabbare än vad som skett. Problemföreligger därför att få fram ett bra system . Med hänsyn till de storaavgiftshöjningar som förestår är det en grannlaga uppgift att konstruera ettsystem som upplevs som rättvist av olika kategorier av tillståndssökande. har berettdatainspektionen tillfälle att avge yttrande över motionerna 343, 1044 och1558. Inspektionens yttrande redovisas i sin helhet som bilaga tillbetänkandet. Ökat rättsskydd mot datorbrotislighet Beträffande förslaget i motionen343 om en översyn av lagstiftningen vid datorbrottslighet konstaterardatainspektionen att vissa av regler eller i andra handbestämmelserna om dataintrång i 21 S datalagen (1973:289, ändrad senast1979:334) kan vara tillämpliga på handlingar som innefattar otillbörligtförfarande med datamaterial. Frågan om dessa lagrum är tillräckliga för attmöta utvecklingen mot den snabbt ökande datoriseringen behandlas avförmögenhetsbrottsutredningen (Ju 1976:04). Inspektionen pekar vidare på det arbete som inspektionenunder fiera år lagt ned på att i samarbete med myndigheter, organisationer ochintresserade företag öka kompetensen i fråga om kontroll och säkerhet vid ADB.Enligt datainspektionen ligger numera internationellt sett långt frammei detta avseende. Inspektionen framhåller vidare att de förslag som förtsfram i sårbarhetskommitténs betänkande (SOU 1979:93) ADB och samhälletssårbarhet; överväganden och förslag bör kunna medverka fill att ett merheltäckande skydd mot olika former av databrottslighet åstadkommes.Datainspektionen anser att en fortsatt kompetensuppbyggnad i dataskydds- ochsårbarhetsfrågor är angelägen och brådskande. KU1979/80:48 3 Beträffande den i motionen 1044aktualiserade frågan om underrättelse enligt 10 § datalagen om uppgifter angåenderegisterinnehåll anför datainspektionen att denna i ett beslut uttalat att enframställning om utdrag som görs av vårdnadshavare eller förmyndare till personunder skall föranleda att utdrag expedieras. Försändelsen innehållandeutdraget bör enligt inspektionen liksom övriga utdrag expedieras till denregistrerade, dvs. i detta fall den underårige. Inspektionen anför att klarare regler i sammanhangetskulle kunna innebära regler om när förmyndare/vårdnadshavare har rätt attbryta omyndigs brev. Det kan enligt yttrandet ifrågasättas om detta åren frågasom berör enbart datalagstiftningen. Inspektionen finner det angeläget attreglerna i dessa frågor är klara och entydiga men inser svårigheterna attåstadkomma allmänna avgränsningar. Inrättande av en dataombudsman Beträffande förslaget i motionen1558 om inrättande av en dataombudsman anför datainspektionen att det är en avinspektionens funktioner att vara en allmänhetens klagomur när det gällerdatafrågor. Enligt datainspektionen är det förklarligt att frågan omdataombudsman emellanåt väcks eftersom inspektionen inte förmått lämnatillfredsställande information om den aktuella lagstiftningen samtinspektionens verksamhet. Det synes emellertid inspektionen något drastiskt attmed detta skäl som grund satsa betydande ekonomiska resurser på en nyfristående organisation. Nytt avgiftssystem vid datainspeknonen Enligt kungörelsen (1973:1209) omavgift hos datainspektionen skall avgift utgå för handläggning hos datainspektionenav ansökan eller anmälan som avses i 1 § datakungörelsen (1973:291), 1 §kreditupplysningskungörelsen (1974:326) och 1 § inkassokungörelsen (1974:327)samt av ansökan om medgivande enligt 11 S datalagen (1973:289). harbemyndigat regeringen att besluta föreskrifter om dessa avgifter. Avgifterna är avsedda att i princip ge täckning fördatainspektionens tillståndsverksamhet. Avgiften tas ut med visst belopp förvarje påbörjad handläggningstimme. Föreligger särskilda skäl får avgiftensättas ned eller efterges. I budgetpropositionen 1979 (1978/79:100) föreslogregeringen att kostnaderna för datainspektionens verksamhet i dess helhetskall täckas genom avgifter. För att uppnå detta föreslogs att det nuvarandeavgiftssystemet KU1979/80:48 4 ersätts med ett nytt, där avgifternas storlek bestäms såatt datainspektionens årliga kostnader för tillståndsgivningen,tillsynsverksamheten och informationen täcks. För det stora antalet ärenden om tillstånd enligtdatalagen som f. n. handläggs enligt det s. k. förenklade förfarandet borde manenligt förslaget behålla den nuvarande ordningen med en enhetsavgift som tas uti samband med att tillstånd ges. För övriga ärenden skulle årliga avgifter tasut av dem som har tillstånd eller som har gjort anmälan. Dessa årliga avgifterborde av praktiska skäl bestämmas enligt schabloner som innebar att ärendenaindelas i några få avgiftsklasser. För att undvika stötande resultat i detenskilda fallet föreslogs regelsystemet kompletterat med en bestämmelse som gerdatainspektionen möjlighet att jämka avgiften när särskilda skäl föreligger. tillstyrkte propositionens förslag(KU 1978/79:22) och beslöt i enlighet med utskottets förslag. Frågan om att inrätta en särskilddataombudsman togs upp i motioner i samband med att förslaget till datalagbehandlades av . Förslag om en dataombudsman väcktes också vid1974 och riksdagar. avstyrkte motionsyrkandena.1975 anförde utskottet i sitt betänkande (KU 1975:11) i denna del: Redan när förslaget till datalagbehandlades togs frågan upp om att inrätta en särskild s. k.dataombudsman. Frågan återkom i motionsyrkanden även vid riksdag.Utskottet anförde därvid i sitt betänkande att såväl JO som JK enligt gällandeordning har vittgående befogenheter med avseende på tillsyn och kontroll inomADB-området. Med hänsyn härtill och till att datainspektionen i remissyttrandeanfört att dess verkamhet i stor utsträckning inriktas på att inspektionenskall fungera som en "allmänhetens dataombudsman", avstyrkteutskottet förslaget i avvaktan på erfarenheter av den nya lagstiftningen.Yrkandet om dataombudsman återkommer i motionen 1975:95. Datainspektionenanför i sitt remissyttrande med anledning av årets motioner att inspektionen nuanser sig ha än bättre grund för att konstatera att den nu gällande ordningenväl motsvarar de anspråk som med fog kan ställas i fråga om rättssäkerhet,kontroll, tillsyn och besvärsrätt samt att organisatoriska förändringarsannolikt skulle försvåra den verksamhet hos inspektionen som kommit i gångpå ett tillfredsställande sätt. Utskottet har inte funnit anledning att ändra sittställningstagande i frågan sedan föregående år. Härvid vill utskottet särskiltframhålla att JO-utredning avser att redovisa sinaöverväganden beträffande . I avvaktan på behandlingen avutredningens betänkande bör enligt utskottets mening inte nu aktualiseras någraytterligare förändringar med anknytning till JO:s uppgifter ocharbetsförhållanden. Utskottet avstyrker med hänsyn till det anförda motionen1975:95 såvitt nu är i fråga. KU1979/80:48 5 len reservation (2 m, 1 fp) yrkadesatt skulle bifalla den aktuella motionen och ge regeringen till kännavad som i reservationen anförts rörande inrättande av en dataombudsman. Imotiveringen anförde reservanterna: I motionen 1975:95 hemställs attriksdagen skall begära förslag av regeringen om inrättande av en särskilddataombudsman med uppgift att övervaka efterlevnaden av datalagstiftningen ochdärvid besvärsvägen tillvarata den enskildes rätt till integritet. Motionärernaanför att allmänheten med nuvarande ordning har tre olika instanser att vändasig till i dessa frågor-datainspektionen, JO och JK. Det är därför svårt förden enskilde att veta vilken som vid ett bestämt tillfälle är den rätta.Utskottet delar motionärernas uppfattning att det vore mer tillfredsställandeför allmänheten att kunna framföra frågor och klagomål över inspektionensarbete med integritetsfrågorna till en fristående institution än att behöva gåtill detta ämbetsverk självt. Det gäller särskilt som datainspektionen iväxande utsträckning löpande deltar i utformningen av stora datasystem isamarbete med bl. a. myndigheter som upprättar sådana. Med hänsyn till de invecklade oeh svåröverskådliga problemsom kan uppstå när dataregister på olika sätt sammanförs och bringas attsamarbeta -och där bl. a. en inte obetydlig kunskap om datateknikensmöjligheter och begränsningar är nödvändig för den som skall handläggahithörande ärenden - är det vidare, som motionärerna framhåller, orimligt attbegära att JO och JK skall samla tillräcklig erfarenhet och sakkunskap för attfullgöra sina uppgifter med granskning av ärenden också på dataområdet. Enligt utskottets mening bör med hänsyn till det anfördaden i motionen föreslagna dataombudsmannen nu inrättas. beslöt i enlighet med utskottets förslag. ()tillsattes med uppgift att bl. a. se över datalagen. Under föregåenderiksmöte (prop. 1978/79:109, KU 1978/79:37, rskr 1978/79:360) beslöts vissaändringar i datalagen efter förslag från kommittén i delbetänkandet (SOU1978:54) Personregister - Datorer -Integritet. Genom tilläggsdirektiv har kommittén fåtti uppdrag att i det fortsatta arbetet pröva frågan om inte en mer generellpersonregisterlagstiftning bör ersätta datalagen. En generelllagstiftning, som således inte i första hand är inriktad påregistreringstekniken, är enligt direktiven motiverad av fiera skäl. Den snabbateknikutvecklingen kan medföra att ADB-tekniken kommer att användas inom nyatillämpningsområden som bör vara praktiskt taget ofarliga frånintegritetssynpunkt men som med den nuvarande regleringen kommer att fallaunder datalagen. utvecklas nya registerföringsmetoder som visserligeninte är att hänföra till ADB-tekniken men som ändå kan innebära hot mot denpersonliga integriteten. KU1979/80:48 6 Enligt direktiven är det en storoch svår uppgift som läggs på utredningen. Det blir troligen nödvändigt attpröva datalagens regler på så gott som alla punkter. Kommittén bör därför gesstor frihet att ta upp olika frågor. Bland de frågor som särskilt exemplifierasi direktiven hör frågan om hur kontroll och tillsyn skall ordnas. a. nämnsatt utredningen skall pröva frågan om en dataombudsmannafunktion. Datainspektionen inrättades den 1juli 1973 och har som central förvaltningsmyndighet att pröva frågor omtillstånd och utöva tillsyn enligt datalagen (1973:289), kreditupplysningslagen(1973:1173) och inkassolagen (1974:182). Verksamheten vid datainspektionen finansieras dels genomavgifter, dels genom anslag i statsbudgeten. De avgifter som tas ut vidhandläggningen inom inspektionen av tillstånds- och anmälningsärenden enligt 1§ datakungörelsen (1973:291), 1 § kreditupplysningskungörelsen (1974:326) och I §inkassokungörelsen (1974:327) samt av ansökan om medgivande enligt II §datalagen är avsedda att i princip ge täckning för datainspektionens fillståndsverksamhet. Tillsynsverksamheten finansieras genom anslag i statsbudgeten. I budgetpropositionen 1979 (1978/79:100) föreslogregeringen att kostnaderna för datainspektionens verksamhet i dess helhetskall täckas genom avgifter. För att uppnå detta föreslogs att det nuvarandeavgiftssystemet ersätts med ett nytt där avgifternas storlek bestäms så attdatainspektionens årliga kostnad för tillståndsgivningen, tillsynsverksamhetenoch informationen täcks. tillstyrkte propositionens förslag(KU 1978/79:22). följde utskottets förslag och bemyndigade regeringenatt besluta om avgifter för handläggningen vid datainspektionen i enlighet medvad som förordats i propositionen. Det nya avgiftssystemet borde enligt regeringsförslagetkunna tillämpas fr. o. m. . Med anledning härav har i åretsbudgetproposition till datainspektionen endast upptagits ett förslagsanslag av1 . för /81. I motionen 1979/80:1560 hemställs att det nyaavgiftssystemet skall tillämpas först fr. o. m. årsskiftet 1980-1981.Därigenom ges enligt motionen datainspektionen mera tid för att konstruera ettsystem som upplevs som rättvist av olika kategorier av tillståndssökande. Den imotionen föreslagna tidpunkten anges också innebära fördelar för de kommuneroch företag som påverkas av avgiftsändringarna. Enligt utskottets mening är det angeläget att en övergångtill det nya avgiftssystemet sker så snart det pågående utredningsarbetetmedger. KU1979/80:48 7 Utskottet delar motionärernas uppfattning attdet är väsentligt att ett nytt avgiftssystem upplevs som rimligt och atttillräcklig tid ges för information till de registeransvariga. Det ankommer påregeringen att bedöma om förberedelsearbetet medger en övergång till det nyasystemet , som planerat, eller först vid en senare tidpunkt.Något särskilt uttalande från sida om tidpunkten för det nyasystemets införande är därför inte nödvändigt. Motioner i övriga frågor Utskottet behandlar i dettabetänkande också tre motioner med anknytning till datalagstiftningen. Imotionen 343 hemställs att skall anhålla om en översyn av lagstiftningenvid datorbrottslighet. I motionen 1044 tas upp frågan om vårdnadshavares ochförmyndares rätt att begära utdrag ur dataregister enligt 10 § datalagen förden omyndiges räkning. I motionen 1558 föreslås att en särskild dataombudsmanskall inrättas. Utskottet har berett datainspektionen tillfälle att avgeyttrande över motionerna. Den svenska datalagstiftningen har varit och är f. n.föremål för utvärdering inom datalagstiftningskommittén. Under föregåenderiksmöte (prop. 1978/79:109, KU 1978/79:37, rskr 1978/79:360) beslöts vissaändringar i datalagen som byggde på förslag i ett delbetänkande från kommittén.Kommittén har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att prövamöjligheterna att ersätta datalagstiftningen med en mera generell personregisterlagstiftning.I direktiven anför föredragande statsrådet att detta är en svår uppgift. Det ärenligt direktiven inte möjligt att överblicka alla de frågor som kommittén böröverväga i sitt arbete. Det blir troligen nödvändigt att pröva datalagens reglerpå så gott som alla punkter. Det bör därför enligt föredraganden stå kommitténfritt att ta upp också andra frågor än de som berörs i direktiven. Det utredningsuppdrag som givitsdatalagstiftningskommittén i tilläggsdirektiven berör förslaget i motionen1558 om en särskild dataombudsman. I direktiven anförs att kommittén bör prövafrågan om en dataombudsmannafunktion. Därigenom bör syftet med motionen i alltväsentligt vara tillgodosett. Den fråga som tas upp i motionen 343 om möjligheterna attbekämpa oeh motverka databrott av olika slag uppmärksammas enligtdatainspektionens yttrande dels av förmögenhetsbrottsutredningen (Ju 1976:04),dels i datainspektionens eget arbete. Inspektionen har lagt nedbetydande ansträngningar på att i samarbete med myndigheter, organisationer ochintresserade företag öka kompetensen i fråga om kontroll och säkerhet vid ADB.Inspektionen bedömer att numera ligger långt framme internationelltsett i dessa frågor men att det är angeläget med en fortsattkompetensuppbyggnad. KU1979/80:48 8 Enligt datainspektionens yttrandekommer också de åtgärder som sårbarhetskommittén föreslagit i sitt nyligenavgivna betänkande (SOU 1979:93) ADB och samhällets sårbarhet; överväganden ochförslag att bidra till ett mer heltäckande skydd mot olika former avdatabrottslighet. Enligt tilläggsdirektiven till datalagstiftningskommitténmåste också vissa frågor om straff- och skadeståndsbeståmmelserna uppmärksammasi samband med att lagstiftningens konstruktion ändras genomgripande. Utskottetdelar den uppfattning som kommer till uttryck i motionen 343 och idatainspektionens yttrande att skyddet mot olika former av databrottslighetmåste ägnas stor uppmärksamhet. Mot bakgrund av det utredningsarbete som pågåreller avslutats och datainspektionens forflöpande intresse för dessa frågorfinner utskottet dock inte att något ytterligare initiativ från sidanu är nödvändigt. Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotionerna 343 och 1558. I motionen 1044 tas upp frågan om vårdnadshavares ellerförmyndares möjlighet att utnyttja rätten enligt 10 § datalagen att erhållaregisterutdrag för den omyndiges räkning. Enligt motionären bör datalagenändras så att unga registrerade som uppnått viss ålder, 12 eller möjligen 15år, själva har uteslutande rätt att begära och erhålla sådan underrättelse. Datainspektionen anför i sitt yttrande att det begärdaregisterutdraget i de fall begäran görs av förmyndare eller vårdnadshavareskall expedieras till den registrerade, dvs. till den underårige. Vad somdärefter sker med postförsändelsen skall enligt inspektionen inte regleras avadministrativ myndighet och således inte heller av datainspektionen. Vad somenligt datainspektionen närmast skulle krävas är klarare regler rörandeförmyndares/vårdnadshava-res rätt att bryta omyndigs brev. Det kan enligtyttrandet ifrågasättas om detta är en fråga som berör enbartdatalagstiftningen. Utskottet delar motionärens uppfattning attvårdnadshavares/förmynda-res rätt att begära registerutdrag för den underårigeär en viktig fråga som bör övervägas ytterligare. Frågan berör emellertid - somframhålls av datainspektionen - ett vidare problemkomplex. Det kan därförfinnas anledning att inte begränsa en sådan översyn till bestämmelserna idatalagen. En prövning av dessa regler blir naturlig i samband medutredningsarbetet rörande en generell personregisterlagstiftning. Det börankomma på regeringen att avgöra i vilka former en prövning av dessa frågor börkomma till stånd. Vad utskottet anfört med anledning av motionen 1044 bör gesregeringen till känna. 1. med bifall fill proposifionen1979/80:100, bilaga 5 (), fill Datainspektionen /81 KU1979/80:48 9 anvisar ett förslagsanslag av . samt avslårmotionen 1979/80:1560, 2. avslårmofionerna 1979/80:343 och 1979/80:1558, 3. med anledningav motionen 1979/80:1044 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört angående ytterligare prövning av förmyndares/vårdnadshavares rätt attbegära registerutdrag för omyndig m. m. Närvarande: (), (),()*, (), Per (), ()*,(), i (m), (),(), (), (), (),()* och ()*. Ej närvarande vid justeringen KU1979/80:48 10 har berettdatainspektionen tillfälle att avge yttrande över följande motioner - 1979/80:343 avCatarina Rönnung om ökat rättsskydd mot datorbrottslighet - 1979/80:1044 avKurt om rätt till underrättelse enligt datalagen - 1979/80:1558 avBonnie m. fl. om inrättande av en dataombudsman. Datainspektionen anför följande. Motionen angående ökat rättsskydd mot datorbrotislighet I motionen hemställs "om atten översyn görs av lagstiftningen vid datorbrottslighet". Som nämns i motionen kan vissa av reglereller i andra hand bestämmelsen om dataintrång i 21 S datalagen (1973:289.ändrad senast 1979:334) vara tillämpliga på handlingar som innefattarotillbörligt förfarande med datamaterial. Exempelvis kan olovligt användandeav datortid straffrättsligt bedömas som olovligt förfogande, trolöshet mothuvudman eller olovligt brukande. Anmälan till åtal enligt 21 § datalagen harhittills ingivits i endast ett par fall. Frågan om huruvida här nämnda lagrum är tillräckliga föratt möta utvecklingen mot den snabbt ökande datoriseringen behandlas avförmögenhetsbrottsutredningen (Ju 1976:04). I detta sammanhang kan finnas skälatt peka på vissa utländska erfarenheter. Exempelvis i , där inte baradatoranvändning utan sannolikt även s. k. databrottslighet är mera utbredd än inågot annat land, pågår lagstiftningsarbete mot databrott. I ett förslag(Protection act of 1979) som f. n. utskottsbe-handlasi den amerikanska senaten konstateras inledningsvis att databrottslighet utgörett växande problem för såväl myndigheter som privata företag, attdatabrottsligheten orsakar stora kostnader eftersom förlusten vid varje KU1979/80:48 11 enskilt brottstillfälle genomsnittligt är vida större änvad som är normalt vid likartade brott, att möjligheterna att begå databrott ärmånga oeh stora och att det är svårt att väcka åtal för databrott med stöd avnu gällande amerikansk lag. Av betydelse för lagstiftningens utformning och förbekämpningen av databrott är effektiviteten i tillgängliga metoder och teknikerför att upptäcka och förebygga databrott. Datainspektionen har under flera årlagt ner betydande ansträngningar på att i samarbete med myndigheter,organisationer och intresserade företag öka kompetensen ifråga om kontroll ochsäkerhet vid ADB. Arbetet har inriktats mot att skapa en gemensam terminologi,normer, metoder, etc. Genom den stimulans som kunskapsområdet naturligen fickgenom datalagens tillkomst 1973 och det utvecklingsarbete som sedermeragenomförts har kompetensen i fråga om ADB-säkerhet avsevärt ökat under desenaste åren. Datainspektionen bedömer att numera internationellt sett liggerlångt framme i detta avseende. Utvecklingsarbetet har särskilt ägnats metoder iorganisation och administration som i första hand skyddar mot oavsiktligafelhandlingar -slarv, misstag, m.m. och sådan obehörig åtkomst av data som kanbli en följd av kombinationen nyfikenhet och lättåtkomliga data. Emellertidåterstår ännu åtskilligt utvecklingsarbete för att åstadkomma ett godtagbartskydd även mot mera kvalificerade angrepp mot datasystemen där brottets syfteär ekonomisk men ofta medför intrång i den personligaintegriteten och brott mot datalagen eller hotar vad som brukar kallas"juridiska personers integritet". Skydd häremot får i första handbyggas in i maskin- och programvaran och måste beaktas vid och få följder vid upphandlingenav datorutrustning. Av betydelse är självfallet också sådant somsystemstrukturer.