bet · G301CU17 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:17 med anledning av propositionen 1979/80:100 såvitt avseranslag till byggnadsforskning samt lån till experimentbyggande m. m. jämtemotioner Regeringen har i propositionen1979/80:100 bilaga 16 () under lilt. B 15-B 16 (s.124-130) föreslagit att 1. medge att beslut om lån lillexperiinentbyggande ni. får meddelas intill ett belopp av 44 000 000 kr.under /81. liksom att outnyttjad del av denna ram får utnyttjasäven under /82, 2. medge alt beslul om lån lillexperirnenlbyggande ni. preliminärt får meddelas intill ett belopp av . under budgetåren 1981/82 och 1982/83. 3. medge all outnyttjad del av ram förbeslut under innevarande budgetår om lån lill experimentbyggande m. m. fårutnyttjas även under /81, 4. under trettonde huvudtiteln /81 anvisa a. tillByggnadsforskning ett anslag av , b. lill Lån till experirnenlbyggande m. m. ettreservationsanslag av . Utskottet har i detta sammanhang behandlat motionerna1979/80: 584 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är ifråga, hemställs 2. att under anslaget B 15 Byggnadsforskning (bilaga16) anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 25 000 000 kr.förhöjt belopp för att utveckla kollektivhusen och andra kollektivaboendeformer. 754 av () vari hemställs 1. alt som sin mening gerregeringen lill känna vad som anförts beträffande betydelsen av att problemen medexperinienlbyggandets över-kostnader löses. 2. att anhåller attregeringen låter utreda införandel av ett nytt finansieringssystem förbyggforskningen så att utvecklingen av patenlerade byggprodukler och processerunderlättas. I 1979/80. CU1979/80:17 2 3 Gällande ordning m. m. Finansiering av forsknings- ochexperimenlverksamhelen inom byggnads-och anläggningsområdet sker genom all ensärskild byggnadsforskningsavgift beräknad på lönesumman inombyggnadsindustrin erläggs. Därjämte anvisas ett obelecknal anslag (B 15Byggnadsforskning). Avgifterna och anslaget tillförs fonden förbyggnadsforskning vars medel fördelas av statens råd för byggnadsforskning(BFR). Fr. o. m. utgår byggnadsforskningsavgiften med 0,7 %av avgiftsunderlaget. Byggnadsforskningsavgiften uppbärs enligt sammaadministrativa regler som socialförsäkringsavgiflerna. har ibelänkandet Pensionsfrågor m. m. (SOU 1977:46) lagt fram förslag om enhetligareoch mer lättillämpade regler för avgiftsberäkning avsocialförsäkringsavgifterna. Enligt kommitténs uppfattning är det inte möjligtalt nå de eftersträvade förenklingarna om finansieringen avbyggnadsforskningsavgift skall ske enligt nuvarande principer. Kommitténföreslår därför alt avgiften i dess nuvarande utformning avskaffas. BFR svarar vidare för vissa verksamheter inomenergiforskningsprogrammet och för vissa verksamheter ined anknytning lillenergisparplaner för befintlig bebyggelse. BFR har ansvar för program 3Energianvändning för bebyggelse under huvudprogrammet Energiforskning förvilket fonden tillförs medel genom anslag under industridepartementetshuvudtitel. Rådet svarar även för viss energiinriktad utvecklings- ochdenionslrations-verksamhet för vilket fonden tillförs medel genom anslag underbostadsdepartementets huvudtitel (B 17 Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. men som även finansieras genom avgiftsmedel frånfonden. Frågan om anslag m. m. för denna verksamhet behandlar utskottet ibetänkandet CU 1979/80:18. I bilaga 16 lill budgetpropositionen 1978 (prop.1977/78:100 bil. 16 s. 51-73) till vilken hänvisas sammanfattas BFR:sinriktning av verksamheten för treårsperioden /79-1980/81 i enverksamhetsplan (VP77). I sin anslagsframställning för /81 angerBFR alt den inriktning som angavs i VP 77 och som statsmakterna i stort ställtsig bakom fortfarande bör gälla. Mot bakgrund av del statsfinansiella läget harBFR emellertid planerat sin verksamhet med sikte pä ett genomförande ilångsammare takt men med samma huvudsakliga inriktning som lidigare förutsatts.Under /81 vill rådet bl. a. satsa på forskning kringbostadsfrågan i vid bemärkelse saml på behovet av förebyggande underhåll.Angelägna frågor i detta sammanhang gäller t. ex. reparalionsbehov i 1960-och1970-talsbebyggelse. Vidare bör forskningsinsatserna kring fukt- och mögelproblemenintensifieras. Beträffande hälsorisker på grund av höga radonhalter satsarrådet på projekt som syftar lill att finna säkra och effektiva åtgärder för attminska radonhalten i byggnader. CU1979/80:17 3 För /81 beräknar BFRinkomsterna av byggnadsforskningsavgiften lill knappt 110 milj. kr. ochränteintäkter lill knappt 16 milj. kr. BFR begär för nästa budgetår ett anslagom 10 milj. kr. 3.2 Lån till experimentbyggande m. m. Från rubricerade anslag utbetalaslån-till experirnenlbyggande som ingår som ett led i forskning avseendeenergihushållning i byggnader. Medlen betalas ut av bostadssstyrelsen efterbeslut av BFR. Föreskrifter för långivning finns i regleringsbrev förinnevarande budgetår avseende anslag till byggnadsforskningen m. m. framgår bl. a. att BFR får bevilja lån till sådantexperimentbyggande som ingår som ett led i BFR:s forskningsverksamhet och somavser energihushållning i byggnader. Lån utgår med högst den av rådet godkändakostnaden lill den del denna är motiverad från experimenlsynpunkl efter avdragför kostnader som kan finansieras enligt gängse finansieringsmetoder. Lånet ärräntefrilt och stående i högst . Innan gått ut skall lånevillkorenomprövas mot bakgrund av det fastighelsekonomiska utfallet av de åtgärder förvilka lånet beviljats. Finner BFR alt del finns förutsättningar för enomprövning av villkoren skall lånet eller del därav löpa med ränta ochamorteras. Regeringen bestämmer senare hur ränte- och amorleringsvillko-renskall anpassas lill vad som vid återbelalningstillfällel tillämpas för lån somkan utgå för byggnad för motsvarande ändamål. Om BFR finner all lånet eller deldärav inte kan förräntas och amorteras kan regeringen besluta om förlängning avtiden för ränte- och amorteringsfrihel eller om lånet helt eller delvis skallefterges. Beträffande experimenlverksamhet och utvecklingsarbeteinom bostadsbyggandet såvitt inte avser energihushållning har sådan förekommiti begränsad omfattning. Vissa åtgärder i syfte att öka denna verksamhet hardock vidtagits. Sålunda kan vissa merkostnader få räknas in i det s. k.låneunderiagel och därmed ge större statligt bostadslån. För alt så skall skegäller vissa villkor. Sålunda gäller att byggnaden skall väsentligt avvika fråntraditionell utformning och därmed ge särskilda kvaliteter i något angelägetavseende. Vidare skall uppenbar underbelåning föreligga som har ett klartsamband med bebyggelsens särskilda kvaliteter. Slutligen skall gälla attprojektet i sin helhet skall vara av god kvalitet. Del får inte ha fördyrandeöverslandard som inte är angelägen. 1976/77:100 (bil., 16 s. j 17-118) behandladesstödet till experimentverksamheten inom bostadsbyggandet. Där anfördestatsrådet all ekonomiskt och organisatoriskt stöd lill tävlingar ochannat utvecklingsarbete som avser boendekvalileter skulle kunna utgå ibegränsad omfattning för enskilda projekt från anslaget Bidrag till förbättringav boendemiljön. Beslut om sådant stöd skulle fattas av regeringen efterförslag av bostads- CU1979/80:17 4 Vidare tinförde statsrådet att styrelsen inomramen för befintliga resurser borde utveckla verksamheten med niönsterplaner. Frågan om statliga aktiviteter för att stödjaexperinienlverksanihel ni. m. behandlades även i prop. 1977/78:93 (s. 195) omriktlinjer för ansvarsfördelningen inom bostadsförsörjningen m. ni. Regeringen uppdrog åt bostadsslyrelsen ochplanverket att med beaktande av vad som anförts i propositionen lämna enredogörelse för resp. myndighets erfarenheter av experinienlverksanihel ochutvecklingsarbete inom bostadsbyggandet samt belyst! behovet av åtgärder somkan stimulera till ökad aktivitet på området. har i skrivelse ifebruari 1979 och bostadsslyrelsen i skrivelse i janutiri redovisatuppdraget. föreslår att verket i samarbete medbostadsslyrelsen och BFR ges i uppdrag alt utreda frågan om ett stöd lillvidgad experimenlverksamhet med ledning av erfarenheter rörande den nuvartuideverksamheten inom energisparområdet. anför att nuvarande experimenlverksamhetoch utvecklingsarbete inom bostadsbyggandet har en myckel begränsad omfattningoch bör öka väsentligt med inriktning på vissa särskilt viktiga frågor. 1bostadsslyrelsens skrivelse ges exempel på angelägna uppgifter för utvecklingsarbetet.Bl. a. bör kollektiva boendeformer av olika slag utvecklas liksom lösningar medflexibla lägenheter. En utveckling av boendeformer för äldre med vårdbehovbedöms också som angelägen. En ökad satsning på experimenlverksamhet ochutvecklingsarbete inom bostadsbyggandet från statens sida bör enligtbostadsslyrelsen innebära följande. En ökad aktivitetfrån bostadsverkets sida för att dels utarbeta informationsmateriiil somunderlag för utvecklingsarbete på fallet, dels föra ut detta material ilämpliga former till olika parter och dels medverka vid planering, genomförandeoch uppföljning. Detta förutsätter ett resurstillskott. En förbättringav det ekonomiska stödet för att täcka vissa kostnader som sammanhänger med ettprojekts experiment- eller utvecklingskaraktär och som inte kan inräknas i ettpå vanligt sätt beräknat låneunderlag eller inte bör påverka bostadskostnaden iberörda projekt. Bostadsslyrelsen kommer att prövabehovet av resurstillskott och frågan om ett förbättrat ekonomiskt stöd ianslutning lill anslagsframställningen för /82. 1 mofionen 1979/80:754 (c) yrkandet2 hemställs alt anhåller att regeringen låter utreda införandet avett nytt finansieringssystem för byggforskningen så alt utvecklingen avpatenlerade byggprodukler och CU1979/80:17 5 Av redogörelsen, ovan (s. 2)framgår ;itl utrednings-förslagföreliggerom alt byggforskningsavgiften i dessnuvarande utforinning avskaffas. Enligt utskottels mening bör regeringensställningstagiiiide lill pensions kommitténs förslag avvaktas inntin ställning l;is till ytterligare utredningar beträffande systemet för finansieringen ;iv byggntidsforskiiingen. Motionen avstyrks sålunda. 1 motionen 1979/80:584 (vpk) yrkandet 2 hemställs attriksdagen anvisar ytterligare 25 milj. kr. för all utveckla kollektivhusen ochandra kollektivti boendeformer. 1 motionen ges exempel på intressanta projektmed olika former av kollektivhus. Enligt vad utskottet erfiirit fintinsierarBFR vissa forskningsprojekt på området. 1 den verksamhetsplan soni rådetkominer att lägga fram i anslutning till anslagsframställningenför /82 kommer frågan om forskning kring, de kollektivaboendeformerna att behandlas. Forskningen om kollekliva boendeformer är viktig.Vissa.forskningspro jekt på området pågår f. n. med, finansiellt stöd från byggfprskningsrådel. Frågan kommer ytterligare att belysas i rådets långtidsplan i anslutning till anslagsframställningen för /82. Med hänvisning till,dessa ytterligare överväganden och till alt viss forskning om kollekliva boendefor mer redan pågår med stöd från BFR avstyrker utskottet bifall till motionen 1979/80:584 (vpk) i här behandhid del. Regeringens förslag om anslag till byggnadsforskning tillstyrks. . ... 4.2 Lån till experimenibyggunde m. m. Ett tillkännagivandetill regeringen om betydelsen av alt problemen med experinienlbyggandetsöverkostnader löses begärs i motionen 1979/80:754 (c) yrkandet 1. Ovan (s.3-4) har redogjorts för pågående experimentverksamhet, reglernas nuvarandeutformning och pågående överväganden i frågan. Av redogörelsen framgår bl. a.all frågan har aktualiserats av bostadsslyrelsen och statens planverk samt attbostadsslyrelsen i anslutning lill aiislagsfraniställningen för budgetåret1981/82 kommer att pröva behovet av ett förbättrat statligt ekonomiskt stödtill experiment-verksamheten och utvecklingsarbetet inom bostadsbyggandet.Bostadsministem anmäler i budgetpropositionen (bil. 16 s. 56-57) sin avsiktatt återkomma med förslag om åtgärder i frågan. Motionen avstyrks inedhänvisning till del anförda. Vad i budgetpropositionen anförts om ram och anslag förexperirnenlbyggande m. m. för /81. om preliminära förbudgetåren 1981/82 och 1982/83 samt om möjlighet all utnyttja ramen förbudgetåret: 1980/81 även under /82 har inte givit utskottetanledning till erinran eller särskilt uttahinde. Vad i budgetpropositionenföreslagits om att outnyttjad del av beslulsranien under innevarande budgetårskall få utnyttjas CU1979/80:17 6 även under /81 har även (CU1978/79:37) ställts under prövning och därvid inte mött någonerinran. 1. beträffande nyufinansieringssystem för byggforskningen att avslår motionen1979/80:754 yrkandet 1, 2. beträffandeexperimentbyggande m. m. att avslår motionen 1979/80:754 yrkandet 2, 3. beträffande/fl/7(flr all a. medgeralt beslul om lån lill experimentbyggande m. m. får meddelas intill ett belopp av . under /81 liksom all outnyttjad del av denna ram får utnyttjas även under /82. b. medgeratt beslul om lån lill experimentbyggande m. m. preliminärt får meddelas intill ett belopp av . under budgetåren 1981/82 och 1982/83. c. medgeralt outnyttjad del av ram för beslut under inneva rande budgetår om lån lill experirnenlbyggande m. m. får utnyttjas även under /81, 4. beträffandeanslag till Byggnadsforskning att med bifall till regeringens förslagoch med avslag på motionen 1979/80:584 yrkandet 2 under trettonde huvudtitelnför /81 lill Byggnadsforskning anvisar ett anslag av 8 000 000kr., 5. beträffandeanslag till experimentbyggande m. m. att under trettonde huvudtitelnför /81 till Lån till experimentbyggande m. hi. för budgetåret1980/81 anvisar ett reservationsanslag av . På civilulskotlets vägnar . Närvarande: . (). ().Oskar (). (), (), (),(), (), Bii-gitta Diihl (s), (), (), (), Per (),i (c) och (). GOTAl)W751 Slockliiilm WSII