bet · G301CU10 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:10 med anledning av motioner om expropriation, m. m. Utskottet behandlar i detta betänkande motionerna 1979/80: 169 av m. fi. (c) vari hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna att statlig ersättningsmarkskall erbjudas markägare som tvingas avstå mark lill natiurcserviit ellerniotsvartinde ändamål, 328 av () vari hemställs att riksdiigenanhåller att regeringen utformar regler dels för hur ersätlningsmark skallerbjudas, dels för ett nytt ersättningssystem i enlighet med vad som anförts imotionen, 404 av m. fl. (vpk) vari föreslås altriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna 1. att all marksom enligt planläggningsbeslui e. d. avses för samhällsbyggande skall förasöver i ägo, 2. att enskiltägda hyreshus successivt bör föras över i ägo och att en plan fördelta bör utarbetas, 1008 av () och () varihemställs att hos regeringen anhåller attexpropriationslagstiftningen blir föremål för översyn så att de orimlighelersom uppstått undanröjs. 1517 av Per m. fi. (m) vari hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller om förslag till förstärkt rättsskydd förfastighetsägare som utsätts för expropriation, 1838 av () och () vari,med hänvisning till motiveringen i motionerna 1979/80:323 och 1978/79:2698.hemställs alt 1. beslutar uttalaatt berörda markägare skall tillerkännas skälig ersättning för det intrång sombildandet av tillfälliga naturreservat medför, 2. beslutar uttalaatt ersättningsmark skall garanteras berörda markägare vid bildandet avnaturreservat eller vid motsvarande former av inträng på enskilt ägd mark. 1899 a\ m. fl. (s) vari, med hänvisninglill motiveringen i motionen 1979/80:1897, föreslås 1. att möjlighetertill expropriation och tvingande upplåtelser införs för allmänhetensfritidsfiske, 2. rätt tillexpropriation av fiskerätt av fiskevårdsskäl. I motionen 1979/80:1899 (s)föreslås begära förslag lill komplettering avändainålsbestäinriingarna beträffande expropriation för fiske m. m. så alt deskall täcka även möjlighet till expropriation för allmänhetens fritidsfiskeliksom expropriation av fiskerätt av fiskevårdsskäl. Förslag lill lagändringar i bl. a. dessa avseenden harlagts fram av fiskevattenutredning (SOU 1978:75 s. 56 och 241-243).Utredningsförslagen har remissbehandlats och bereds nu i . Deförslag till som kan komma att anses påkallade avses läggas framunder nästa . Med hänsyn lill pågående beredning ochutredningsförslagens samband med annan lagstiftning bör en sakprövning avmotionsförslagen anstå. Utskottet noterar att i propositionen 1972:109 (s. 276)framhållits att begreppet friluftsliv omfattar även fritidsfisket.Expropriationsmöjligheter finns redan för allmänhetens friluftsliv. Genom mofionerna 1979/80:169 (c), 328 (c) (delvis) och1838 (m), yrkandet 2, las ufifrån skilda utgångspunkter upp frågan omersättningsmark skall tillhandahållas markägare som tvingas avstå från ellerlida intrång i utnyttjandet av mark. Utskottet har (CU 1979/80:6 s. 26)vidhållit en fidigare uttalad mening att staten vid expropriation inte skall haatt följa särskilda kompensalionsgrunder. Utskottet har inte heller nuanledning alt förorda att ersätlningsmark skall garanteras vid statligatvångsförvärv. En annan fråga är om statliga myndigheter i en förhandlingssituationskall medverka till att anskaffa ersättningsmark. Uttalandena i denna del hartidigare gjorts i fråga om lantbruksmyndigheternas och domänverkets medverkanför att anskaffa ersältningsmark vid förvärv av viss mark för försvarsändamål(prop. 1977/78:65; CU 1977/78:1 y, FöU 1977/78:11). En sådan handlingsfrihetfinns också inom de gränser som resp. markförvallan-de statlig myndighet iövrigt är bunden av. Därmed torde motionärernas intressen få ansestillgodosedda i rimlig utsträckning. Etlgenerelll åläggande att statligamyndigheter skall medverka för all anskaffa ersältningsmark vid t. ex. bildandeav naturreservat skulle emellertid kunna motverka avsedd tillämpning avnaturvårdslagstiftningen m. m. Förslaget i motionen. 1979/80:328 (c) innebär vidare attriksdagen skall begära förslag till nya ersättningsregler för skogsmark -ersättningarna föreslås vara återkommande och motsvarande förlorad avkastning.Utgångspunkten är närmast ersättningarna för kraftledningsgalor. Ett motsvarande förslag behandlades i betänkandet1976/77:23. Utskottet avstyrkte enhälligt detta förslag och anförde att detenligt dess mening var orealistiskt att överväga alt bryta den allmännaprincipen om engångsersättning vid just kraftledningar. Utskottet påpekade attom årliga ersättnings- CU1979/80:10 3 belopp infördes skulle de f. ö. såsom knutna tillfasligheter, komma att kapilaliseras i överlåtarens hand vid försäljning ni.ni. Del finns enligt utskottets mening inte heller nuanledning till andra bedömningar i huvudfrågan. Ett eventuellt syfte altvärdesäkra ersättningen vid intrång i skogsmark har helt andra aspekter sominte bör tas upp i ett begränsat sammanhang. Möjligheter finns att genomfrivilliga överenskommelser avtala om ersättningarnas utformning. Den senast (CU 1979/80:6 s. 26) behandladefrågan om ersättning för intrång vid bildandel av tillfälliga naturreservcu tasåter upp' i motionen 1979/80:1838 (m), yrkandet 1. Del föreslås ett uttalandeatt markägaren skall tillerkännas skälig ersättning. Utskottet har inte funnitanledning frångå den tidigare bedömningen att det inte finns tillräckliganledning att ändra ersättningsreglerna. Utöver löseskilling resp. intrångsersältning kan videxpropriation utgå arman ersättning. Mot bakgrund av att ersättning genomslutliga avgöranden (Högsta domstolens domar nr DT 1979) tillerkäntsbolag för sådan annan skada i form av bortfall av inkomst från byggnadsproduklionpå exproprierade fastighelerföreslås i motionen 1979/80:1008 (s) (delvis) enöversyn av ersättningsreglerna i denna del. Den då pågående rällstvisten ochfrågan om en sådan rätt lill ersättning för utebliven rörelsevinst varföfeiilig med de markpolitiska intentionerna har tidigare tagits upp i eninterpella-tion, besvarad av dåvarande bostadsministern . 1svaret avböjdes principiella uttalanden med hänvisning till att frågan lågunder domstols prövning. De avgjorda målen gäller tillämpning av lidigareexpropriationslag. gällande lag innehåller emellertid inolsvarandebestämmelser. Även enligt utskottets mening ger tillämpningen avgällande rätt då det gäller ersättning för annan skada än fastighetsvärdet ettresultat som i här aktueha fall knappast kan förenas med grundläggandemarkpoliliska intentioner. Del finns gällande skillnader mellan de fall när enrörelse som sådan påverkas genom att dess anläggningar exproprieras och delföreliggande fallei där en bedömd framtida byggnadsrätt på egen mark ges ettsärskilt värde som medel att tillföra markägaren inkomster genom "'vinstgivandeexploatering'" i en entreprenadverksamhet. En ersättning i här aktuellafall kan också uppfattas som en ersättning för att staten infört mark-ochkonkurrensvillkoren i bosladslångivningen. Ersättning för vinstmöjligheter somförlorats genom sådana administrativa åtgärder är uppenbart inte befogad - likalitet som en ersättning för att en markägare av gällände plan hindras attanvända sin mark på det mest lönsamma sättet. Även med dessa utgångspunkteruppstår dock gränsdragningsproblem. Enligt utskottets mening bör emellertidfrågan om lämpligheten av gällande ersättningsregler i denna del ytterligareövervägas och redovisas för i förening med därav påkallade förslag. Förslaget i motionen 1979/80:1517 (in) syftar till attpåkalla förslag från regeringens sida om en fast rättspraxis med ettårsfristför stämning till CU1979/80:10 4 domstol - en begränsning av exproprialionstillståndeisgillighclstid. Frågan om skydd för markägaren mot långvarigaexpropriationstillstånd togs upp under föregående (prop. 1978/79:214.CU 1979/80:2 s. Utskottet godtog enhälligt en lösning som innebär attfastighetsägaren kan påkalla enkelt förhandslillträde när den exproprierandefört saken till domstol. 1 motionen hade hävdats att förhandslillträde skullekunna påkallas redan när expropriationstillstånd sökts (ni), resp. så snarttillstånd getts (c). Utskoilsledamöter (c. ni) förutsatte i särskilt yttrandebl. a. att utvecklingen följs med största uppmärksamhet och alt nyaöverväganden initieras så snart denna utveckling ger ökad anledning därtill. Enligt nuvarande praxis sätts fristen för stämning tilldomstol lill i regel ett eller högst . Ftistighetsägaren kan, ett årefter det tillstånd meddelats, få förkortning av en utsatt frist om han visaratt hans oliigenhet av att tillståndsfrågan hålls öppen avsevärt har ökat.Bostadsministem har vidare (prop. 1978/79:214 s. 25) uttalat alt det kan varabefogat att skärpa kraven på de särskilda skäl som kan utgöra grund för attförlänga en tidsfrist. Enligt utskottets mening k;in beslutet om rätt förfastighetsägaren att påkalla förhandslillträde. nuvarande praxis i fråga omtillståndens giltighels-lid och uttalandena för en skärpt praxis vidförlängning anses tillgodose motionärernas syften. Det i motionen 1979/80:1008 (s) (delvis) framfördaförslaget om en översyn beträffande reglerna omförlida tillträde har intemotiverats med skäl som kan föranleda en tillstyrkan. Förslaget att planlagd mark och hyreshus förs över ikommunal ägo, m. m.. läggs fram i motionen 1979/80:404 (vpk). Förslagetavstyrks med hänvisning lill tidigare ställningstaganden i ämnet. 1. beträffandecxpropriaiion för fiske m. m. alt avslår motionen 1979/80:1899, 2. beträffandeersätlningsmark att avslår motionerna 1979/80:169. 328 i motsvarandedel och 18.38, yrkandet 2, 3. beträffandeersättningsregler för skogsmark m. m. att avslår motionen 1979/80:328i motsvarande del. 4. beträffandeersättning vid lillfälligt naturreservat att avslår motionen1979/80:1838. yrkandet 1, 5. beträffandeannan ersättning att med bifall till mofionen 1979/80:1008 imotsvarande del som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet ttnfört, 6. beträffandeexpropriationstillståndets giltighetstid att avslår motionen1979/80:1517. 7. beträffandeförtida tilliräde att avslår motionen 1979/80:1008 i motsvarande del. CU1979/80:10 5 8. beträffande överförande avmark m. m. i ägo att avslår motionen 1979/80:404. På civilutskottets vägnar PER Närvarande: Per (), (). OskarLindkvist (s), (), (). Maj-LisLandberg (s), (), (), (), (), (), i (c),() och (). Per , , , . alla (s), anser att dels den del av utskottets yttrande på s. 2 som börjar"Förslag till" och slutar "motionsförslagen anslå" bortlyda: Motionärernas begäran om ett förslag till lagstiftning iangivet syfte måste anses väl motiverat. Frågan har övervägts av 1973 årsfiskevattenutredning (SOU 1978:75) och borde ha kunnat beredas för ettavgörande. Det är därför påkallat alt ställer sig bakom begäran ochsom sin mening ger regeringen detta lill känna. delsutskottet under 1 bort hemställa 1. beträffande expropriation förfiske m. m. att med bifall till motionen 1979/80:1899 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.