bet · G301CU5 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:5 medanledning av motioner rörande utbyggnaden av Sölvbacka-strömmarna Utskottethar i detta sammanhang behandlat motionerna 1978/79: 2406av m. fi. (c), såvitt däri föreslås alt (II.6.M) uttalar sig mot utbyggnaden av Sölvbacka, och 2705av m. fl. (c, vpk, s, m) vari hemställs att med ändringav gällande riktlinjer för den fysiska riksplaneringen uttalar attSölvbackaströmmarna i I. v. undantas från vattenkraftsutbyggnad. Representanterför intressegrupper som motsätter sig en utbyggnad av Sölvbackaströmmarna harfört fram synpunkter inför företrädare för utskottet. Vidare har inkommitskrifter m. m. i ärendet. Byggande i vatten för att utnyttja vattenkraftenfår inte ske utan medgivande av vattendomstol. Arbetet får inte påbörjas förrändomstolen gett besked hur och under vilka villkor arbetet skall utföras.Vattendomstolen har i första hand au pröva en ansökan enligt vissatillåtlighetsregler. En grundläggande sådan är all nyttan skall uppgå till ettvärde som motsvarar skadan på åker och äng och två gånger skadan påannan egendom. En annan regel stadgar all utbyggnad inte får ske, trots att dennämnda förutsättningen uppfyllts, om befolkningen får sina levnadsförhållandenväsentligt försämrade eller om byggandet ger "sådan bestående ändring avnaturförhållandena varigenom väsentligt minskad trevnad för närboende ellerbetydande förlust från naiurskyddssynpunkt är att befara". Närdet gäller företag som är "av betydande omfattning eller ingripandebeskaffenhet" kan regeringen föreskriva att vissa slag av företag skalltillållighetsprövas av regeringen. Regeringen kan därutöver förbehålla sigprövningen av tillåtligheten för ett visst förelag. Reglerna för dennaregeringens prövning ges i 4 kap. 18 § vattenlagen. För prövning enligt 17 § av företags tillåtlighetgäller andra-Oärde styckena. Företagetfår ej komma till stånd, om hinder däremot möter från allmännaplaneringssynpunkler eller på grund av 2 kap. 3 § första och andra styckena, 11§, 12 § första stycket eller 44 § första och andra styckena. Vid prövningenskall beaktas även annat företag enligt denna lag, som med sannolikhet kanantagas bli erforderligt för ett ändamålsenligt utnyttjande av det söktaföretagel. 1 1979/80. CU 1979/80:5 2 Ärförelaget av synnerlig betydelse från allmän synpunkt, kan regeringen lämnamedgivande till det även om hinder enligt andra stycket möter. Regeringen kanföreskriva villkor för att tillgodose allmänna intressen. Stadgandet innebär sålunda alt regeringen skallpröva förelaget inte endast utifrån de grundläggande lillåtlighelsreglernaenligt ovan utan också avgöra om hinder möter från "allmännaplaneringssynpunkter". Denna senare prövning har avsetls utgå från enallsidig bedömning där alla aspekter som har betydelse i planeringssammanhangskall beaktas: energiinlresset, miljöintresset m. m. I tredje stycket öppnasen möjlighet att ge tillstånd även om företaget inte skulle anses lillåtligtenligt allmänna planeringssynpunkteroch/ellerdegrundläggandelillållighetsreglernai vattenlagen. Enligt lagmoli-ven(JuU 1971:13 s. 81) är denna dispensbefogenhet avsedd all utnyttjas endast dämycket starka skäl talar för att ett vattenbyggnadsföretag bör tillåtas. Dettasistnämnda förhållande noterades även i betänkandena CU 1975:28 (s. 26 ö) och1977/78:9 (s. 4 n). 3Riktlinjer för den fysiska riksplaneringen första propositionen om fysisk riksplanering(prop. 1972:111 bilaga 2-Hushållning med mark och vatten) togs bl. a. uppfrågor om älvdalarnas planering (s. 173-174). Dåvarande civilministernkonstaterade alt vatten-krafisuibyggnadsepoken led mot sitt slut i vårt landoch föreslog som en av riktlinjerna i fysiska riksplaneringen alt huvudälvaroch källflöden som var opåverkade av vattenkraftsutbyggnad skulle bevaras. Ifråga om älv ansågs emellertid ytterligare överväganden erforderligainnan statsmakterna togställningtillom älven borde bevaras i sin helhet ellerom någon utbyggnad borde få komma till stånd. tillkallades den s. k.Sehlsledtska utredningen för att pröva utbyggnadsplaner i huvudvaltendrag medbiflöden i norra och södra . Vidbehandling av propositionen och med anledning därav väckta motioner föreslogcivilutskoltel (CU 1972:35 s. 24-25) att en garanti borde skapas för althushållning med "återstående oexploaterade huvudälvar och källflöden inorra och södra " prövas i ett sammanhang, t. ex. genomändring i reglerna i vattenlagen om Kungl. Maj:ts prövningsrätt så attvattendomstols beslut i tillståndsfrågor skulle underställas Kungl. Maj:t. Ireservation (c, fp, m) föreslogs alt , som en riktlinje för detfortsatta riksplaneringsarbelel, borde uttala sig mot en utbyggnad avoexploaterade älv- och sjösystem, vari ingick även "källfiöden lillhuvudälvar, outbyggda biflöden och längre sammanhängande outbyggda delar av iövrigt utbyggda älvar". I reservation (vpk) godtogs utskottets ståndpunktmen föreslogs ett tillägg om behovet av en nationell försörjningsplan förenergi där bl. a. en princip skulle vara att "återstående orörda älvarinte får byggas ut i de fall då detta innebär ingrepp som inte kan ansesobetydliga". CU 1979/80:5 3 proposition om energihushållningen(prop. 1975:30 bilaga 2) föreslogs bl. a. att godkänna den iregeringsprolokollet förordade handläggningen av frågorna rörande ytterligareriktlinjer för utnyttjandet av landets valtenkraflstillgångar. Förslagetställdes mot bakgrund bl. a. av ett i bilaga 1 till propositionen ställtförslag om en riktpunkt om ca för hur mycket energiproduktionen skulleökas fram till mitten av 1980-lalel genom om- och tillbyggnaden av redanutbyggda älvsträckor och genom vissa utbyggnader i redan påverkade vattendrag.Som ett alternativ i den fortsatta energipolitiska planeringen angavs enytterligare utbyggnad med ca under andra hälften av 1980-lalet - ettalternativ lill vilket ställning dock inte avsågs tas förrän resultat avpågående utredningar redovisats. Härtill väcktes motioner. Förslagen utgick bl.a. från den då avlämnade Sehlsledtska utredningen (SOU 1974:22)och enlägesrapport från den sedermera tillkallade s. k. Ekslrömska utredningen omvattenkraften i norra (Ds B 1974:4). Propositionsförslagetmed anknytning till riktlinjer för utnyttjande av vattenkraften innebar ikorthet alt beslut om definitiva riktlinjer borde anstå i avvaktan på fortsattutredningsarbete m. m. men alt vissa utbyggnadsbeslut borde kunna fallasdessförinnan. I anslutning därtill angavs med utgångspunkt i kända projekt bl.a. vissa älvsträckor inom det södra utredningsom-rådet beträffande vilka t. v.inga utbyggnadsbeslui borde fattas. Där inte upptagna projekt borde enligtförslaget kunna prövas i vanlig ordning med redan given möjlighet förregeringen att avgöra tillåtlighetsfrågan. Vidriksdagsbehandlingen förelåg enighet i fråga om hur ett skydd skulle skapas.När det däremot gällde vilka älvsträckor inom det södra utbyggnads-området somborde undantas framkom skilda meningar (CU 1975:28 s. 28-30, 40-44).Utskottsmajoriteten (c, m, fp, vpk) anförde bl. ----- Utgångspunktenbör vara, som även anges i propositionen, att som öppna för slutligtillåtlighetsprövning nu endast bör lämnas projekt med såvitt kan bedömas relativt sett begränsade konfiikter med motstående intressen. Andra och mera principiella konfljktlösningar bör, som ovan anförts, göras i riksplaneringsbeslutets form och sålunda ytterst beslutas av . Deprojekt som i den sammanvägda rangordningen i den Sehlsledtska utredningensatts i klass 2 berör påtagliga och i några fall mer betydande bevarandevärden.Med hänsyn därtill bör enligt utskottets mening av projekten berördaälvsträckor hänföras till den grupp som undantas från slutligtillållighetsprövning enligt vattenlagen. Vidare ingår i denna grupp Sölvbackaprojektel iövre mellan den reglerade i och regleringsmagasinet Flåsjön-Grucken. 1 propositionen anmäls bedömningen att ytteriigareprojekt kan komma att anses utbyggnadsvärda på grund av all utgångspunkternaändrats efter utredningens uppgiftsinsamling. En del av dessa projekt skullemöjligen kunna komma i fråga för utbyggnad fram till år 1985.1 den mån någotsådant CU 1979/80:5 4 projektinte uppvisar större konflikter än motsvarande öppna projekt i de bedömdadelarna kan dessa tillållighetsprövas i vanlig ordning. I övrigt får även dessatas upp och redovisas så att om så erfordras kan ta ställning tillmer preciserade riktlinjer inom den fysiska riksplaneringens ram. Reservanter(s) anförde däremot: Det gäller alt göra en avvägning mellan behovet attutnyttja vattenkraft för elproduktion och önskemålen att begränsaexploateringen av orörda områden. Planeringsmålet i fråga omutnyttjandebehovet i lidsperspektivet fram häri propositionen ochmotionerna 2030(c)(s. 18)och2031 (fp)(s. 31) angetts som energitillskoll om 5TWh/år. I motionen 2029 (m) (s. 15) anförs alt motionärerna i och för sig inteutesluter en utbyggnad av den i propositionen förordade omfattningen.Företrädare för en riksdagsmajoritel har sålunda i denna del enhetligabedömningar. Därefter framkomna omständigheter talar ytterligare för vikten avatt tillgodose behovet av elektrisk energi ur inhemska och konlinueriigakällor. Vad utskottet nu har att i första hand bedöma är ivilken mån vissa av den Sehlsledtska utredningen bedömda projekt redan nu kant. v. undantas från eljest gällande tillåtlighelsprövning-tillållighetsprövning vid domstol eller I fleramotioner har tvekan yppats om lämpligheten av att göra en bedömning idenna del innan utredningsmaterialet beträffande det norra området föreligger.Denna tvekan är i och för sig förståelig. Utskottet vill emellertid myckelkraftigt betona alt en gränsdragning mellan, å ena sidan, projekt som t. v.undantas från slutlig prövning och, å andra sidan, projekt som överlämnas lilldomstolsprövning enligt vattenlagens tillåtlighetsregler eller tillregeringens prövning ur även allmänna planeringssynpunkter inte innebär ettställningstagande till om ett enskilt projekt kommer att tillåtas eller inte.Även om ett projekt tillförs den senare kategorin kommer tillåtligheten sålundaall prövas-vid markerade konfliktfall även ur allmänna planeringssynpunkter. Ettriksdagens beslut om vilka projekt som t. v. skall undantas från slutligprövning innebär sålunda följande. I vissa fall har bedömningar av den typ somanvänds inom den fysiska riksplaneringen lett till att, i avvaktan på fortsattutredning, utbyggnad kan avvisas ulan den noggrannare prövning som görs i ettvallenmål eller i ett tillståndsärende hos regeringen. Denna utgångspunkt måstevara grundläggande för beredningen av ett nämnt riksdagsbeslut. ----- Enligtulskoltels mening är de projekt som omfattas av utredningens sammanvägda klass 2 avinbördes olika karaktär. Bevarandeinlressena får sin betoning genomomständigheter utanför riksplanerikllinjernas område som bäst kan bedömasenligt vattenlagens lillållighelsregler eller ur de allmännaplaneringssynpunkler som regeringen har möjlighet att anlägga. Bland exempel påsådana projekt kan nämnas en utbyggnad av Sölvbackaströmmarna därvattendomstolen ansett alt vattenlagens regler skulle hindra ettulbyggnadstillslånd. Delta ärende ligger nu under regeringens prövning ochförutsätts självfallet liksom övriga projekt behandlas med hänsyn till klargjordabevarandeinlressen. Vad ovan sagts innebär också att skäl inte finns att antaatt ett i propositionen föreslaget beslut måste anslå tills allautredningsresultat föreligger. En annan fråga är innehållet i det slutliga CU 1979/80:5 5 slåndpunktstagandei tidsperspektivet fram som enligt ovan föreslagits. Med hänsyntill det anförda tillstyrker utskottet sålunda regeringens förslag även idenna del. Det bör i klarhetens Intresse betonas att ett sådantställningstagande inte innebär ett beslut om utbyggnad av dessa projekt. Det bör enligt utskottets mening även som ensammanfattning i denna del ytteriigare betonas att genom att lämnavisst projekt eller viss älvsträcka utanför den fysiska riksplaneringensriktlinjer inte tar ställning för utbyggnad därav. Det innebär i stället attdenna prövning bedömts böra göras med hänsyn även till sådana omständighetersom bör ytteriigare belysas före dom i vattenmål eller före ett regeringensställningstagande. Allmänt sett bör ställningstagande i liknandefrågor begränsas till beslut om riktlinjer av riksplaneringskaraktär och inteledas in på prövningsteman där domstolar och regeringen bör handhatillämpningen av beslut. 1 den mån grunderna för denna tillämpninganses otillfredsställande får fråga väckas om ändring i vattenlagenstillåtlighetsregler respektive av grunderna för regeringensprövningsbefogenheter. Ett enhälligt civilutskott har tidigare (CU 1972:35 s.28) strukit under att konkreta, enskilda avgöranden inom riksplaneringens raminte bör tas upp i , vilken ansågs böra ta upp de allmännaprincipfrågorna. Sedanden Ekströmska utredningen om vattendragen i norra avlämnats föreslogsriksdagen genom propositionen 1977/78:57 att godkänna nya riktlinjer förutnyttjande av vattenkraften i norra och hela Norriand. I förslagetangavs vilka vattendrag och älvsträckor som borde undantas från fortsattutbyggnad. Bland undantagen ingick inte Sölvbackaströmmarna. Motförslaget ställdes bl. a. en partimotion (s) med förslaget att intedå utan först senare borde ta ställning till propositionens konkreta innehåll.Motionsförslaget kombinerades med förslagen att istället skulle medge slutlig tillståndsprövning av dels en första etapp iKalixälven, dels vissa projekt med stor betydelse från sysselsättningssynpunkt.Kravet pä ett senare ställningstagande till propositionen fördes fram underförutsättning av att godkände de sistnämnda förslagen. Utskottet anförde bl. (CU 1977/78:9): Redan motionärernas krav att skulle medgeslutlig tillståndsprövning beträffande delar av lägger - på grundav kopplingen mellan förslagen - enligt utskottets mening hinder föröverväganden om att skjuta upp behandlingen av propositionsförslaget.Riksdagens tidigare beslut att bevara outbyggd bör stå fast. Tilldet sagda kommer att tidigare (CU 1975:28) enhälligt framställt enbegäran om att riktlinjer för vattenkraftsutbyggnad skulle prövas före ettaviserat energipo-litiskt beslut. Förslaget i propositionen innebär att dennabegäran efterkommits. Också nu framstår en sådan ordning som väsentlig för attskapa klarhet för den fortsatta planeringen och projekteringen och därmed ocksåge förutsättningar för en bättre arbetsmarknadsmässig planering. 1* 1979/80. CU 1979/80:5 6 föreslårsålunda att avslår motionen 1977/78:194 (s) och sakbehandlarregeringsförslaget och övriga motioner. Det bör betonas att riktlinjernas geografiskaavgränsning självfallet inte minskar den befogenhet som regeringen har enligtVL att tillföra sig prövningsrätten beträffande projekt av betydande omfattningeller ingripande beskaffenhet även utanför de av angivna områdena. Ipropositionen framhålls (s. 92) att regeringen kommer att tillmäta invändningarfrån berörda kommuner mot ett visst utbyggnadsprojekt stor betydelse vidtillåtlighetsprövningen. Uttalandet måste, bortsett från ev. dispensfall, avseangivna typer av företag utanför de av undantagna områdena.Regeringen har emellertid här att träffa avgöranden utan stöd av riksdagensuttalanden. Det anförda, vilket skulle kunna uppfattas som en ny bevisregel,torde inte fä anses vara en riktlinje avsedd att godkännas av . Närdet gäller företag där den slutliga tillåtlighetsprövningen sker hos domstolgäller endast tillåtlighetsreglerna i VL. När i propositionen (s. 92 n)toreslås en handlingslinje beträffande vilka typer av utbyggnad som böreftersträvas påverkar denna självfallet inte dessa tillållighetsregler. Uttalandettorde inte ha avsetts ha karaktär av riktlinjer som i dettasammanhang skall godkänna. Inriktningen av den statliga utbyggnaden får somhittills prövas i samband med investeringsplaner m. m. och då efternäringsutskottets beredning. Riksdagenuttalade (NU 1975:30) att frågan om i vilken utsträckning det ärmöjligt att i energibalanserna räkna med ytteriigare tillskott av vattenkraftbestäms väsentligen genom den fysiska riksplaneringen. godtog, trotsviss osäkerhet, dock att det skulle vara möjligt att fram ökaårsproduktionen av vattenkraft med . I propositionen anges nu att inteheller de föreslagna riktlinjerna medger att detta mål nås. Enligt vadvaltenfallsverket uppgett kan tillskottet fram beräknas till ca2,/år. Utskottetnoterar att föreliggande förslag till riktlinjer inte direkt belyser vilkenutbyggnad som anses genomförbar under överblickbar planeringstid. mening skulle en sådan om än översiktlig redovisning vara av värdevid fortsatta eventuella bedömningar av dessa frågor. När det gäWer Sölvbacka i har i motionerna1977/78:168 (m), 171 (fp, c), 181 (vpk) och 184 (vpk) föreslagits attälvsträckan av undantas från utbyggnad. Utredarensbedömning och remissutfallet refereras i propositionen (s. 158-159).Vattendomstolen har i yttrande i det hos regeringen anhängiga tillståndsärendetansett att hinder möter mot det nu begärda företagel enligttillåtlighetsreglerna i VL. Företaget ansågs av förorsaka sådanbestående ändring av naturförhållandena, varigenom betydande föriust frånnaiurskyddssynpunkt är att befara. Regeringen har alt pröva förelaget ocksåenligt dessa tillållighetsregler. Utskottet har emellertid inte funnitanledning förorda att anger att företagel faller inom område därallmänna planeringssynpunkter som sådana skulle utgöra hinder för tillstånd.Detta innebär självfallet inte att därmed berört bedömningarnaenligt . Dessa frågor bör prövas av regeringen i vanligordning. Utskottet anser sig sålunda inte böra tillstyrka motionsförslagen. CU 1979/80:5 7 Det bör enligt utskottets mening strykas under attdet förhållandet att ett förelag inte faller inom undantagen älvsträcka självfalletinte innebär att tillstånd lill utbyggnad skall lämnas. Tillåtligheten kommerändock att prövas av domstol eller av regeringen. Häremotanförde reservanter (s): I motionen 1977/78:194 (s) föreslås att riksdagennu inte tar ställning till de i propositionen förordade nya riktlinjerna förvattenkraftsutbyggnad. Motionärerna hänvisar till bostadsministerns uttalandeatt det nu lämnade förslaget ger regeringen handlingsfrihet att i samband medkommande förslag till riktlinjer för energipolitiken på nytt prövavattenkraftens roll däri. Detta uttalandes centrala innebörd har betonats avutskottet, som i betänkandets recildel (s. 1) beslutat komplettera den ipropositionen lämnade sammanfattningen av dess huvudsakliga innehåll med ettåterupprepande av detta uttalande. En sådan förnyad prövning blir också enligtutskottels mening nödvändig eftersom ett beslut nu måste fattas mot bakgrund avsynnerligen osäkra uppgifter om regeringens energipolitiska intentioner.Utskottet delar sålunda meningen att ett långsiktigt beslut bör fattas ianslutning till de förslag om energipolitiken som aviserats föreläggasriksdagen är 1978. Meddet i propositionen sålunda förordade korta perspektivet är det ocksåföljdriktigt att vissa älvar och älvsträckor endast "f n." Ett övergripande beslut som endast får karaktär av kortlivatprovisorium är i praktiken meningslöst och olämpligt. Vidareföreslås i motionen att nu medger att undanlaget från slutligtillståndsprövning beträffande etapp I i hävs. Därmed markeras ocksåen utgångspunkt för ett kommande beslut - det är ur miljösynpunkt bättre atttillåta ett fåtal ingrepp i större älvar med god kraftnylta än att sökatillgodose önskemålen om en ökad elproduktion genom ett stort antal ingrepp imindre vattendrag. Förslaget innebär också att nuvarande riktlinjer förKalixälven inte skall hindra ett fortsatt arbete med sådana fältundersökningari älvsträckan som behövs för en ansökan om tillstånd. Sådana undersökningar ärsåväl beträffande som i vissa andra fall synnerligen nödvändiga föratt få fram kompletterande bedömningsunderlag och därmed ge statsmakterna enverklig handlingsberedskap i en akut valsituation. En ansökan i fråga omKalixälven kräver ytterligare arbete i 1-1,, och ett slutligt bifall kanknappast komma i sådan tid att arbetena kan börja tidigare än om 4-5 år.Utskottet tillstyrker förslaget. Ett bifall till vad utskottet sålunda förordatinnebär bl. a. att och Sölvbackaströmmarna liksom flera andraälvsträckor fortfarande undantas från vatlenkraftsutbyggnad. Propositionen 1978/79:115 om riktlinjer förenergipolitiken, beslutad , innehåller i bilaga 1 (s.224-230,251) förslag som rör vattenkraften. Dåvarande statsrådet anförtill regeringsprotokollet bl. (s. 228-229): räknar i sitt belänkande, medhänsyn till att speciella bevarandeintressen föreligger, endast med ett smärretillskott av produktionskapacitet i vattenkraft fram . CU 1979/80:5 8 kommissionenpresenterar anges produktionsnivån lill . Remissinstanserna harmed några få undanlag förordat en större utbyggnad än vilketuppenbarligen innebär att man anser att beslut om riktlinjeri den fysiska riksplaneringen för vattendrag i norra och Norriand böromprövas. För egen del är jag inte beredd att förorda en sådan omprövning. Jaganser med hänsyn till de starka bevarandeintressena att ett bidrag på 65 TWhfrån vattenkraft är ett eftersträvansvärt utbyggnadsmål mot bakgrund avde begränsningar beträffande vattenkraftutbyggnaderna som beslutades avriksdagen . Beslutet innebär bl. a. att de fyra s. k. huvudälvarnaundantas från fortsatt vatlenkraftsutbyggnad. Nivån motsvararett tillskott på jämfört med nuvarande utbyggnadsnivå inkl.projekt under byggnad. För att denna utbyggnad skall komma till stånd under1980-talel fordras alt åtskilliga projekt som kommer att aktualiseras underperioden även kommer till utförande. Man kan förvänta sig att konflikter medmotstående intressen kan uppstå i flera fall. De övergripandebevarandeintressena har i huvudsak lillgodoselts i samband med alt riktlinjernai den fysiska riksplaneringen för fortsatt vatlenkraftsutbyggnad lades fast. Vidsin prövning enligt vattenlagen av en föreslagen vattenkraftsutbyggnad kanregeringen, om företaget är av synnerlig betydelse från allmän synpunkt, lämnamedgivande lill del även om hinder möter mot förelagels tillåtlighet. Härigenomkan regeringen ta hänsyn till bl. a. energiförsörjningsbehovet. Härvid kansåledes beaktas det ökade värde som vattenkraften har fått för landetsenergiförsörjning bl. a. till följd av en restriktivare inställning lillkärnkraften och ökade oljepriser. måste naturiigtvis beaktas deintressen som i del aktuella fallet talar mot utbyggnad. Underiag förregeringens tillåtlighetsprövning inhämtas förutom från ocksågenom remissbehandling. Del får härefter ankomma på regeringen att göra denavvägning som måste göras mellan främst energiförsörjningsintressena, å enasidan, och motstående närings- eller bevarandeintressen, å den andra sidan. Propositionen i bl. a. denna del har hänvisats tillnäringsulskottet, som uppskjutit behandlingen lill innevarande ochförst senare skall behandla frågan. 4Ansökan om medgivande att bygga ut Sölvbackaströmmarna ansökte om tillstånd att byggaut Sölvbackaströmmarna, m. m., enligt ett konkret förslag. Maj:tförbehöll sig rätten att pröva företagets tillåtlighet. Sedan måletbetetts vid yttrade denna till Kungl. Maj:t alt hinder mötteenligt 2 kap. 3 § vattenlagen mot det begärda företagel eftersom detförorsakade sådan bestående ändring av naturförhållandena, varigenom betydandeförlust från naiurskyddssynpunkt var att befara. Bolagetredovisade projektet även i en modifierad form såsom förutskickats iden Sehlsledtska utredningen och som medfört att utredningen placeratprojektet i klass 2 i den slutliga rangordningen - dvs. CU 1979/80:5 9 utgångspunktenför regeringens proposition och statsmakternas beslut . Iärendet avgavs ett stort antal yttranden varjämte ett antal skrivelser kom in.Länsstyrelsens i yttrande (fogat härtill sombilaga I) föregicks av yttranden till frånBergs kommun. Kommunen hade avstyrkt ansökan (24 röster mot20) och tillstyrkt den (22 röster mot 19 och 4 nedlagda). Regeringenbeslöt (bilaga 2) medge att tillstånd lämnades för detmodifierade företaget.