bet · G301KrU26 · 1979-12-31 00:00:00 — har i samband medsin anslagsframställning för nästa budgetår lagt fram ett förslag om nyttstatsbidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper. Förslaget syftar till enväsentlig förstärkning av de enskilda gruppernas ekonomi. Dåbudgetpropositionen övedämnades till var förslaget alltjämt underremissbehandling. Det har alltså inte kunnat tas upp till bedömning i sambandmed budgetarbetet . Det förslag beträffande anslaget till de friagrupperna som föreligger i propositionen möjliggör emellertid en vissförbättring av gruppernas arbetsvillkor under nästa budgetär. Ett bifall till yrkande 1 i motion 655 skulle innebära attriksdagen begär ett förslag om införande av det nya bidragssystemet redan innanresultatet av remissbehandlingen redovisats för . Utskottet kan intetillstyrka detta yrkande. Utskottet kan inte heller tillstyrka de i sammamotion (yrkande 2) och i motion 869 framförda förslagen om mycket väsentligaanslagshöjningar. Utskottet tillstyrker den i propositionen föreslagnamedelsanvisningen och hemställer 1. att riksdagenmed bifall till proposition 1979/80: 100 och med avslag på motionerna1979/80:655, del av yrkande 2, och 1979/ 80: 869 yrkande 1 till Bidrag tillfria teater-, dans- och musikgrupper för budgetårei 1980/81 anvisar ettreservationsanslag av , 2. attriksdagen avslår motion 1979/80: 655 yrkande I. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkt B 17 (s. 54-55) och hemställer att till Musikaliskaakademien för /81 anvisar ett förslagsanslag av . Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet.Regeringen har under punkt B 18 (s. 56-59) föreslagit att till Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet för /81 anvisa ett re servationsanslag av . Förslaget i propositionen innebären sammanlagd bidragsökning med . Vid beräkningen av anslaget har bl.a. förutsatts att riksorganisationen för icke-kommersiell kultursom nu får bidrag ur detta anslag i egenskap av arrangerande musikförening fr.o.m. nästa budgetår i stället skall få stöd ur anslaget Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. KrU 1979/80:26 23 Motionerna I detta sammanhang behandlar utskottetmotionerna 1979/80;655 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 2. att under förevarande anslag, posten 6.Arrangerande musikföreningar anvisar ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt belopp (del av yrkande 2), 3. att uttalar att Kontaktnätet skallerkännas och i bidragssammanhang behandlas som såväl kultur- somungdomsorganisation, 1979/80:859 av m. fl. (s) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 3. attriksdagen beslutar att till Vissa bidrag till teater-, dans- ochmusikverksamhet för /81 anvisa ett i förhållande till regeringensförslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvidanslagsposten 1 skall utgå med , 1979/80: 1889 av m. fl. (vpk) variyrkas att beslutar att under förevarande anslag anvisa 3 100000 kr.till Stöd till ickekommersiella fonogrambolag, att handhas av . Den anslagshöjning som föreslås i motion 859yrkande 3 gäller anslagsposten 1. Motionärernaanser att den uppräkning av denna post med som föreslås ipropositionen är otillräcklig, eftersom den innebär attpenningvärdesförsämringen inte blir kompenserad. Utskottet anser sig inte böraföreslå att i fråga om Riksskådebanan gå utöver regeringens föreslagoch avstyrker därför motion 859 yrkande 3. Dei detta sammanhang redovisade yrkandena i motion 655 grundar sig påuppfattningen att riksorganisationen för icke-kommersiell kulturbör vara berättigad till statsbidrag både för sin konsertarrangerandeverksamhet och för sin ungdomsverksamhet. I fråga om anslagsbeloppet skulle ettbifall till nu ifrågavarande del av yrkande 2 i motionen innebära betydligt merän en fördubbling av anslagsposten 6. Utskottetkan inte tillstyrka detta yrkande och anser inte heller att bör göradet generella uttalande som föreslås i yrkande 3 i motionen. Meddet nu anförda har utskottet tagit ställning till regeringens förslagbeträffande posterna 1 och 6 under anslaget. Utskottet tillstyrker regeringensförslag beträffande övriga anslagsposter. Utskottethar tidigare i detta betänkande redovisat att lagt fram förslag omstöd till fonogramutgivning och att remissbehandlingen av detta förslag intehunnit avslutas i sådan tid att förslaget kunnat bedömas i samband medregeringens budgetarbete . Med hänvisning till detta förhållandeavstyrker utskottet förslaget i motion 1889 om anvisande KrU 1979/80:26 24 underförevarande anslag av . till stöd till icke-kommersiellafonogrambolag. Under åberopande av det anförda hemställer utskottet 1. att beträffande frågan om ett iförhållande till vad som beräknats i propositionen ökat bidrag till StiftelsenRiksskådebanan avslår motion 1979/80: 859 yrkande 3 såvitt nu är i fråga, 2. att beträffande frågan om ett iförhållande till vad som beräknats i propositionen ökat bidrag tillArrangerande musikföreningar avslår motion 1979/80:655 yrkande 2 såvitt nu äri fråga, 3. att beträffande frågan om anvisande underdetta anslag av medel till icke-kommersiella fonogrambolag avslår motion1979/80: 1889 såvitt nu är i fråga, 4. att beträffande medelsanvisningen medbifall till proposition 1979/80: 100 och med avslag på motionerna 1979/80:655yrkande 2, 1979/80:859 yrkande 3 och 1979/80: 1889, samtliga motioner såvitt nuär i fråga, till Vissa bidrag till teater-, dans-och musikverksamhet /81 anvisar ett reservationsanslag av , 5. att avslår motion 1979/80:655 yrkande 3. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkt B 19 (s. 60-61) och hemställer att till /81 anvisar ett förslagsanslag av . Filmstöd.Regeringen har under punkt B 20 (s. 61-65) föreslagit riksda gen att till Filmstöd för /81 anvisa ett reservationsanslag av . Förslaget i propositionen innebär att anslaget ökasmed . sedan hänsyn tagits till gjorda överföringar. statsbidrag till produktion av film, 1 milj. kr. restaureringav gamla svenska långfilmer och . övriga ändamål under anslaget. Stiftelsen grundades genomett träffat avtal mellan svenska staten och filmbranschensorganisationer. Stiftelsens verksamhet finansieras genom en avgift om påbruttobiljettintäkterna vid de större biograferna. Avgiftsmedlen skall enligtavtalet användas dels till stöd åt svensk filmproduktion, dels till ett antal ickekommersiella filmändamål. inkomster av biografavgifternauppgick /79 till ca 37 milj. kr. KrU 1979/80:26 25 filmavtal löper ut den 30 juni 1983.Avtalet förlängs automatiskt med om det inte sägs upp senast den 30 juni1981. Mot bakgrund av att avtalstiden närmade sig sitt slut inleddes år 1977inom en översyn av den statliga filmpolitiken. Somett resultat av översynen publicerades promemorian (Ds U 1979: 5)Den svenska filmpolitiken-Lägesbeskrivning och probleminventering. Vidare har en filmpolitisk beredning tillkallats. Dennagrupp, som är politiskt sammansatt, har till uppgift att delta i beredningen avvissa filmpolitiska frågor, främst sådana som aktualiseras i anslutning tillatt filmavtal löper ut. T.o.m. utgången av /80 gäller ettavtal mellan och om samarbete påfilmproduktionens område. Enligt avtalet bildar ochSveriges en gemensam produktionsfond, den s. k. I-fonden, till vilkenparterna tillskjuter 6 milj. kr. Fonden skall användas förproduktion av såväl biograffilm som kortfilm för barn och vuxna. Parterna harnyligen träffat avtal om fortsatt samarbete inom I-fondens ram. Filmcensuren uppdrag till yttrandefrihetsutredningen har endast sådan film som varitgodkänd av fått visas offentligt i . Reglerna förfilmcensuren återfinns i den s.k. biografförordningen (1959:348) och ibiografbyråns instruktion. Dessaregler innebär att en film eller del av film inte får godkännas om dessförevisande på grund av det sätt på vilket händelserna skildras och detsammanhang i vilket de förekommer kan verka förråande eller skadligtupphetsande eller förleda till brott. Förbud mot visning skall vidare utfärdasom förevisande kan anses olämpligt med hänsyn till rikets förhållande tillfrämmande makt eller lända till upplysning om förhållanden vilkas uppenbarandenkan medföra men för försvaret eller i övrigt för rikets säkerhet. Godkännandekan också vägras om biografbyrån finner att förevisande uppenbarligen skullestrida mot allmän lag. Härutöver finns regler som innebär att film eller del avfilm inte får godkännas för visning för barn under sju, elva eller iden mån den kan vålla barn i dessa åldersgrupper psykisk skada. Fråganom filmcensuren bör bibehållas har behandlats av olikautredningar. F. n. har yttrandefrihetsutredningen (Ju 1977: 10) i uppdrag attbehandla dessa frågor. Utredningenskall överväga om det finns tillräckliga skäl att behålla någon form avvuxencensur på filmens område. Om utredningen skulle stanna för attvuxencensuren bör avskaffas får den bl. a. överväga om i stället möjligheternatill efterhandsingripande bör utvidgas i någon mån KrU 1979/80:26 26 genomen bestämmelse rörande pornografi och våldsframställningar. Iutredningsdirektiven sägs att det synes vara ganska klart att viss barncensurbehövs. Till utredningen har överlämnats en riksdagsskrivelse (1977/ 78: 75)med innebörden att en samlad översyn bör göras av bestämmelserna för barnstillträde till biografföreställningar. Vid sin behandling av motionerna 1975/76:412 och2083 uttalade sig för en särskild utredning om videogram (KrU1976/77: 20, rskr 1976/77:45). Med anledning härav tillsattesvideogramutredningen (U 1977:05). Utredningen har enligt sina direktiv attöverväga vilka risker det finns för att produktionen av videogram i en framtidkoncentreras till ett fåtal företag. Kommittén bör också analysera vilkakonsekvenserna blir från yttrandefrihetssynpunkt om videogramproduktionen blirdominerad av kommersiella intressen. Om utredningen anser att åtgärder behövervidtagas för att motverka negativa effekter av kommersialism och företagskoncentrationbör i första hand stimulansåtgärder tillgripas. Kommittén bör således pröva omdet finns anledning och möjligheter att stödja kvalitetsproduktionen avvideogram och öka mångfalden av produkter. Folkrörelsernas ochorganisationernas intresse av att utnyttja det nya mediet bör därvid beaktas,liksom kulturarbetarnas intresse av att använda videogram som uttrycksform. Vidsin bedömning av vilka insatser som staten bör göra på videogram-området börkommittén ta till utgångspunkt de mål för den statliga kulturpolitiken somriksdagen har fattat beslut om (prop. 1974: 28, KrU 1974: 15, rskr 1974:248). Ikommitténs arbete ingår bl. a. att göra en kartläggning avvideogramut-vecklingen och att överväga former för distribution av videogram. Motionerna I detta sammanhang behandlar utskottetmotionerna 1979/80: 505 av m. fl. (vpk) variyrkas att hos regeringen hemställer om tilläggsdirektiv tillvideogramutredningen att lägga fram förslag om en skatt kombinerad medtullavgifter på videoskivorna, alternativt andra former för att förhindramassmarknadsexploatering, 1979/80: 506 av m. fl. (s) vari - medhänvisning till vad som anförts i motion 1979/80: 282 - såvitt nu är i frågayrkas 3.att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom stöd till produktion av film för barn och ungdom, (Yrkandet behandlas ävenunder punkt 7) 1979/80:1232 av m. fl. (s) vari yrkas KrU 1979/80:26 27 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om åtgärder för begränsning av bl. a. underhållningsvåldetpå videogramområdet, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförts om videogramutredningens arbete, 1979/80: 1236 av () och EllaJohnsson (c) vari yrkas att hos regeringen begär översyn avfilmcensurbestämmelserna samt avtalet med i syfte att begränsavåldet som inslag i barns och ungdomars kulturmiljö, (Motionen har ävenbehandlats i KrU 1979/80:24) 1979/80: 1260 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär initiativ syftande till ett avtal mellan statenoch filmbranschen beträffande filmbranschens samhällsansvar, 1979/80:1262 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas 1. attriksdagen hos regeringen hemställer om att till filmberedningen ges i tilläggsdirektiv att i remissbehandlingen särskilt beakta de förslag som syftar till att på filmområdet förverkliga de av uppsatta målen för kulturpolitiken, 2. att till Filmstöd anslår ett i förhållande till regeringensförslag med . minskat belopp i enlighet med vad som anförts imotionen, 3. att uttalar att av anslaget till Filmstöd . skallavse förstärkning till barnfilmverksamhet för inköp,versione-ring och distribution av barnfilm. Utskottet har inledningsvis redovisat attregeringen tillkallat en politiskt sammansatt beredning med uppgift att delta ibehandlingen av vissa filmpolitiska frågor, främst sådana som aktualiseras ianslutning till att filmavtal löper ut. Imotion 1262 hemställs att beredningen ges tilläggsdirektiv, innebärande attden skall inrikta sitt arbete på att inom filmområdet förverkliga de målriksdagen satt upp för den statliga kulturpolitiken (yrkande 1). Utskottetfår med anledning av detta yrkande först nämna att regeringen inte utfärdatnågra särskilda direktiv för beredningens arbete. Den lägesbeskrivning ochprobleminventering som gjorts inom och sompresenterats i promemorian (Ds U 1979: 5) Den statliga filmpolitiken är avseddatt - tillsammans med remissyttrandena över promemorian - ligga till grund fördet fortsatta arbetet med de filmpolitiska frågorna. Medanledning av en motion vid förra med samma syfte som det nu aktuellayrkandet konstaterade utskottet att de kulturpolitiska mål KrU 1979/80:26 28 somfastställdes genom riksdagsbeslutet har giltighet även för statensinsatser på filmområdet. Med hänsyn härtill utgick utskottet från att statensmöjligheter att med större kraft hävda de kulturpolitiska målsättningarnaskulle komma att övervägas ingående i det då förestående beredningsarbetetavseende filmfrågorna. Detta uttalande äger givetvis alltfort sin fullagiltighet. Det kan inte råda någon tvekan om att de kulturpolitiska målen skallgälla som en viktig utgångspunkt för alla statliga insatser på filmområdet,både sådana som övervägs i det nu pågående beredningsarbetet och andra. Någonsärskild hänvändelse till regeringen med anledning av yrkande I i motion 1262är enligt utskottets bedömning inte erforderlig. Yrkandet avstyrks därför. Isamma motion hävdas att totalt ca 30 milj. kr. skulle vara låsta iFilminstitutets s. k. H-fonder eller utgöra överskott i den s. k. G-fonden.Motionärerna menar att dessa medel bör kunna frigöras och anser att de bördisponeras dels för ökad biograffilmproduktion, dels som stöd till andrafilmändamål som motionärerna önskar främja. Enligt yrkande 2 i motionen böranslaget Filmstöd minskas med drygt 4 milj. kr. i förhållande till regeringensförslag. Yrkande 3 uppfattar utskottet som ett önskemål om att det avmotionärerna förordade anslagsbeloppet fördelas så att . mer än vadsom beräknats i propositionen skall utgå till och distributionav barnfilm. Enligtvad utskottet inhämtat synes de uppskattningar av fritt disponibla fondmedelsom motionärerna kommit fram till grundas på en felaktig tolkning avFilminstitutets redovisning. Med anledning härav, och då utskottet inte ansersig kunna förorda att gör några bedömningar i fråga om hur storabehållningar som behövs i fonder för att institutet skall kunnainfria gjorda utfästelser, avstyrker utskottet yrkande 2 i motion 1262. Utskottettillstyrker det i propositionen föreslagna anslagsbeloppet om 21 064000 kr.Utskottet finner inte skäl att med anledning av yrkande 3 i motion 1262 frångåden fördelning av anslaget som förordas i propositionen. Utskottet avstyrkerdärför detta yrkande. Underanslaget Filmstöd utgår innevarande budgetår . till för produktion av film. Av medlen skall högst 6 milj.kr. användas för bidrag till den s. k. I-fonden, för vilkengäller ett avtal mellan stiftelsen och . Återstoden utgörbidrag till s. k. G-fond för institutets produktion av svenskfilm. Vid bifall till regeringens förslag till medelsanvisning förnästa budgetår avses anslagsposten till produktion av film tillförasytteriigare . och därmed uppgå till . Enligtmotion 506 (yrkande 3) bör ökningen av statsbidraget till produktion av film iförsta hand utnyttjas för barn- och ungdomsfilm. Motionärerna önskar att riksdagenger till känna för regeringen att ökningen i huvud- KrU 1979/80: 26 29 sakskall användas för detta ändamål. Utskottet får med anledning härav anföraföljande. Huvuddelenav den nämnda I-fonden används för produktion av biograffilm, men en vissandel, f n. , används för produktion av barnfilm i annat format, förproduktion av annan kortfilm samt för den av och Filminstitutetdrivna filmverkstaden. Enligt Filminstitutets verksamhetsberättelse /79har av 85 inkomna förslag till kortfilm för vuxna 13 stycken erhållitprojektstöd, medan 32 förslag till kortfilm för barn resulterat i att tio fåttprojektstöd. Enligt vad utskottet inhämtat har emellertid mer änhälften av I-fondens medel för kortfilm avsett film för barn. Även i denbiograffilmsproduktion som finansieras från G-fonden ingår barnfilm. Utskottethar under punkten 7 behandlat motion 506 i vad den avser projektbidrag tillfilm och därvid understrukit den vikt utskottet fäster vid att ökade resurseranvänds för produktion av kvalitetsfilm för barn och ungdom. Med anledning avden nu aktuella delen av motion 506 får utskottet erinra om att föredragandestatsrådet i proposition 1978/79: 143 om barn och kultur framhöll angelägenhetenav att den svenska filmproduktionen i ökad omfattning inriktades på produktionför barn och yngre tonåringar. Med hänsyn till de senaste årens ökade statligabidrag till filmproduktion utgick han från att det borde vara möjligt att fåtill stånd en kraftigt ökad produktion av barn- och ungdomsfilm. Enligtregleringsbrev /80 skall beakta vad föredraganden ibarnkulturpropositionen anfört om produktion av film för barn och ungdom. Motden angivna bakgrunden finner utskottet det naturligt att barn- ochungdomsfilmer ges hög prioritet vid användningen av de statliga bidrag somutgår till . Utskottet förutsätter att denberäknade bidragshöjningen på . skall göra det möjligt att öka produktionenav barn- och ungdomsfilm. Enligt utskottets uppfattning är det önskvärt attökningen i första hand används för detta ändamål. Vad utskottet sålunda anförtmed anledning av motion 506 i nu förevarande del bör som sin meningge till känna för regeringen. Yrkandensom syftar till en begränsning av våldsinslag i filmer har framförts imotionerna 1236 och 1260. Motionärerna betonar särskilt den risk som ligger iatt den unga generationen kan bli negativt påverkad av det s. k. underhållningsvåldet.I den förstnämnda motionen föreslås, såvitt nu är i fråga, att skallbegära en översyn av filmcensurbestämmelserna.' Enligt motionärernasuppfattning är det nämligen uppenbart att nuvarande regler förförhandsgranskning av film är otillräckliga när det gäller att begränsaopåkallade våldsinslag i filmer. I den andra motionen yrkas att hosregeringen begär initiativ syftande till ett avtal '1 samma yrkande i motionen begärs också en översyn av avtalet med . KrU 1979/80:26 30 mellanstaten och filmbranschen beträffande branschens samhällsansvar. Möjlighetenantyds att branschen genom ett sådant avtal skulle kunna förpliktigas atttillämpa motsvarande normer som gäller för , normer som utgårfrån mediets centrala ställning i samhället, dess betydelse för den friaåsiktsbildningen och för kulturens utveckling. Utskottethar i det föregående redovisat att regeringen givit yttrandefrihetsutredningeni uppdrag att behandla frågan om filmcensur. I direktiven uttalas att det synesvara ganska klart att viss barncensur behövs. Med anledning av ettriksdagsuttalande har utredningen även att göra en samlad översyn avbestämmelserna för barns tillträde till biografföreställningar. Med hänsyn tilldet sålunda redan givna utredningsuppdraget bör motionen 1236 i vad den avserfilmcensurbestämmelserna inte föranleda någon åtgärd. Utskottetföreslår att motionen avslås i nu förevarande del. Somanförs i motion 1260 är filmen ett medium med stor genomslagskraft somattitydpåverkare och normbildare. Det är därför viktigt att man haruppmärksamheten fäst på den risk för direkt och indirekt påverkan somsuggestiva framställningar av våld på film kan innebära, inte minst på den ungagenerationen. Utskottet delar motionärens uppfattning att det är önskvärt attbranschen tar ett större samhällsansvar. Utskottet är emellertid inte berettmedverka till att detta uppnås på sätt föreslagits i motionen. Resultatet avyttrandefrihetsutredningens överväganden om filmcensur bör enligt utskottetsmening inte föregripas genom att uttalar sig för ett avtal mellanstaten och .filmbranschen med det syfte som förordas i motion 1260. Av dettaskäl avstyrker utskottet motionen. Under denna punkt behandlar utskottet även tvåmotioner som rör videogramområdet. Videogramär ett samlingsbegrepp för ljud- och bildprogram som har spelats in på bandeller skiva och som med hjälp av en särskild apparatur kan visas i enTV-apparat. Som inledningsvis nämnts har regeringen med anledning av ettriksdagsuttalande (KrU 1976/77:20, rskr 1976/77:45) fill-kallat en utredningmed uppgift att överväga samhällets insatser på videogramområdet. Imotion 505 hemställs om tilläggsdirektiv till videogramutredningen avseendeåtgärder för att begränsa videogramutbudet. Motionärerna hänvisar till ett avSveriges författarförbund till videogramutredningen skriftligen framförtönskemål om att utredningen skall överväga restriktioner i form av skattkombinerad med tullavgifter eller direkt förbud i syfte att förhindra enmassmarknadsexploatering av videoskivor. uppfattning är utredningen inte förhindrad att överväga och läggafram förslag i fråga om åtgärder för att motverka negativa verkningar av ettkommersiellt videogramutbud. Några tilläggsdirektiv med anledning av yrkandet imotion 505 är utskottet inte berett förorda, varför motionen avstyrks. KrU 1979/80:26 31 I motion 1232 anförs att utvecklingen inomvideogramområdet gått mycket snabbt. Som exempel härpå nämns att lansering avfärdiginspelade videokassetter pågår och att bildskivan med tillhörandeutrustning sannolikt kommer att introduceras på marknaden . Enligtmotionärernas uppfattning ligger det en stor fara i denna nya teknik. De anseratt det finns betydande risker för att utbudet kommer att styras av rent kommersiellaintressen och bli en spekulation i likgiltigt allmängods. Motionärerna beklagaratt videogramutredningen ännu infe lagt fram några övergripande förslag. Motbakgrund av den negativa bild av utvecklingen som tecknas i motionen ansermotionärerna att omedelbara åtgärder måste vidtas. I första hand gäller det enligtmotionen att motverka ett utbud av underhållningsvåld. I avvaktan på förslagfrån videogramutredningen föreslås att regeringen i förhandlingar med berördabranschintressen på producent-och detaljistsidan träffar en överenskommelse omatt dessa inte kommer att saluföra videogram som innehåller ett sådantunderhållningsvåld eller eljest stötande inslag att, om det varit fråga om enbiograffilm, de inte hade godkänts vid förhandsgranskning. Om det inte skullevara möjligt att få till stånd en sådan överenskommelse eller om syftet medöverenskommelsen inte uppnås, bör det enligt motionärerna ankomma på regeringenatt vidta andra åtgärder som förhindrar en- spridning av förråande inslag ivideogramproduktionen. I yrkande 1 hemställs att ger till känna förregeringen vad i motionen anförts om åtgärder för begränsning av bl. a.underhållnings våldet på videogramområdet. Enligt yrkande 2 i motionen börriksdagen anhålla om att videogramutredningen ges i uppdrag att påskynda sittarbete så att ett regeringsförslag kan föreligga senast . Vadförst beträffar yrkande 2 i motionen har utskottet inhämtat att utredningenarbetar efter en tidsplan enligt vilken ett huvudbetänkande beräknas bliavlämnat . Detta innebär att ett regerings-förslag skullekunna läggas fram vid den tid motionärerna angivit.