bet · G301CU22 · 1979-12-31 00:00:00 — Under rådandephmeringsförulsättningar känner bostadsföretagen och konimunerna ofta enbefogad osiikerhet om hur en bostads-efterfrågan till stigande priser utvecklarsig inför upprepade hot om att med statliga ingripanden inskränka justlönttigarnas realt disponibla utrymme. Bostadsfrågans långsiktiga perspektivkräver enligt utskottets mening alt dennti osäkerhet i den kommunalaplaneringen i rimlig ulstriickning dämpas genom utfästelser oin fortsattahyresföilustlån - och ytterst genom utfästelser om att sociala målsättningarför bostadspolitiken inte skitll överges. Det har-detta är obestritt inom utskottet- inte varitmöjligt till få en klar bild av i vilken omfattning berörda komniuner kan kommaatt kompeiisertis genom extra skatteuljämningsbidrag. Det enda som iirbekant är alt regeringen föresltigit att bl. a. hyresbortfall skall"särskilt betik-tas"" under de kommande aren. Åven om riksdagengodtar detta förslttg kommer förslagets reella innehåll att i sak t. v. fåbedömas efter rena antaganden. Till det anförda kommer att hyresförlusterna för år 1981inte kan konkret bedömas förrän efter den tidpunkt då det är möjligt tittkomplettera en ansökan om skatleuljämningsbidriig - den primära ansökan sktillf.ö. göras redan före utgången av och sålunda innan riksdagenbeslutat vtire sig 0111 hyreslusthnien eller om skalleutjämningsbidragen.Redttn från principiella utgångspunkter är delta helt otillfredssiiilliinde. Anförda överväganden har lett utskottet lill slutsatsenatt hyresförlustlånen inte kan upphöra redan vid utgången av detta år utan alldel får inte endast lokalt kommunala utan även generellt långsiktigakonsekvenser. Utskottet tillstvrker därför förslaget i den socialdemokratiskapartimotionen att lån får beviljas även för hyresförluster . CU1979/80:22 75 tillgodoser i f. n. tillräcklig onifaltning iiven syftetmed motion 1979/80:403 (vpk) yrkande 1 a. dels utskottet under 32 bort hemställa 32. beträffande hyresförlusllån attriksdagen med bifall lill motion 1979/80:1833 yrkande 7 och med anledning avmotion 1979/ 80:403 yrkande I a samt med avslag på motion 1979/80:403 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, Förbättringslån för arbeten av större omfattning Reservanterna anser all den del avutskottets betänkande på s. 49 som börjar "Även enligt " och slutar"till känna"" bort lyda: , Inom utskottet har som angetts väckts fråga om inteförbättringslån-i strid mot nuvarande praxis - skall få lämnas oavsettombyggnadens omfattning och kostnader. F. n. gäller att sökanden närkoslnaderna är höga och arbetena omfattande hänvisats till att söka bostadslån.De förändringar som utskottet ovan tillstyrkt innebär att föräbttringslånelsräntebärande del lämnas pä i princip samma villkor som bostadslån förombyggnad. Delta förhållande rubbar emellertid inte den grundläggandeutgångspunkten att kapitalsubventioner bör vara förbehållna de undantagsfall dådet generella bidragssystemet inte fungerar med hänsyn till bl. a. låntagarenspersonliga bedömningar. Ett syfte att i vissa fall kunna ge lån även förombyggnader som inte ger helt tillfredsställande standard kan f. ö. tillgodosesäven genom en undantagsregel inom bostadslångivningens ram. Behovet av alldispensera från grundläggande krav vid omfattande ombyggnader till hög kostnadmåste vara försumbart. Det enda tänkbara skälet att avstå frän enligt ovanredovisade praxis skulle vara att lånemyndighelerna på andra grunder kom tillmotsvarande faktiska bedömning. Dessa förhållanden har emellertid inteutvecklats tillräckligt. Utskottet finner diirför inte anledning att påkallanågon författningsändring som ger ändring i gällande tillämpning. Grunder för bidrag och lån till förbättring avboendemiljön dels den del av utskottetsbelänkande på s. 51 som börjar ""Del av"" och slutar"yrkande 10" bort lyda: Regeringens förslag innebär att bidrag till förbättring avboendemiljön kan utgå endast om det finns synnerliga skäl för förhöjt bidragenligt nu gällande regler eller om det i ett modernt flerbostadshusområde finnsminst outhyrda lägenheter- sålunda en formaliserad begränsning i anslutningtill bostadsslyrelsens prioritering av bidragmöjligheterna. Förslaget angesdärmed innebära alt den hittillsvarande begränsningen av bidragsgivningen CU1979/80:22 76 på grund av vid beslutstillfiillet otillriickliga ramarersiitts med en motsvti-riinde och bestående begriinsiiing grundad på enförfiittningsregel. Utskottet har för sin del inte kunna inse sanibttndetmelltin detta negtitivti förslttg och bostadsminislerns uttalande (s. 76) attelt av henne förordtit bortfiill av hyresförlusllån skulle kompensertis medtivsevärt öktide stödmöjligheter för områden med en stor andel outhyrdalägenheter. Om nuvarande priorite-riiigttr av ansökningarna efterangelägcnhetsgrad ersätts med en formtilregel kommer en tilltagandebostadsbrist sä småningom att i praktiken ulan ytterligare riksdttgsbeslutupphiiva möjligheterna alt få niiljöförbältriiigsbi-drag - synnerliga skäl förtitt få förhöjt bidrtig bedöms inte heller i sak eftersom det inte i framtidenfinns någon skillnad mellan förhöjt och reguljärt bidrag. Bidragsreglernaskulle i faktisk tilliimpning begriinstt slödmiijlighe-terna till det knappt40-lal allniännytliga bosladsföretiig som ligger i prioritetsklass 2 och avvilka flera redan fått bidrag. Även dettii regeringens förslag visar påfrämlingskap inför verkligheten - det grundliiggande rekvisilet borde rimligenuttrvckas som en reltition till samhiillets boende-miljömässiga ambitioner.Utskottet biträder mot angiven bakgrund förslaget i den socialdemokratiskapartimotionen att inte skall godkänna regeringens förslag i dennadel. Om bidrag beviljas kan enligt nu gällande reglerbostadslån utgå i förening med räntebidrag för resterande kostnttder. Förslageti den socialdemokratiska motionen innebär i dennti del att lån och räntebidragskall lämnas i princip i samtliga fall när de nu gällande förutsiittningtirnaför bidrtig uppfyllts och detta oavsett om gällande medelsramar medger tittbidraget verkligen kan lämnas ut. De ovan angivna skälen för att inte formelltbegränsa bidragsgivningen har lett utskottet till att förorda även dennaordning. Motionärerna har vidare-ut ifrån degrundliiggiindeprinciperna om alt det skall finnas en bostadssocial grund för all bistå medslalsmedel - hiivdat all miljöbidragoch därmed räntebidrag inte bör utgå näråtgiirderna direkt leder lill en förmögenhetsökning genom höjda priser på ägdasmåhus eller på bostadsrätter med redan höga överlåtelseviirden. Ett sådantförslag kan knappast möta berättigade inviindningar. Utskottet har sålunda anslutit sig lill vad somföreslagils i denna del i den socialdemokratiska partimotionen och tillstyrkerden. Delta bör få uttryck genom all som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. dels utskottet under 45 bort hemställa 45. beträffande grunder för bidragoch lån ull förhåtiring av boendemiljön alt med bifall lill motion1979/80:1833 yrkande 10 inte godkiinner vtid i regeringsprotokolletföreshi-gits och som sin mening ger regeringen till kännti vad utskottetanförl. CU1979/80:22 77 c/e/5den del av ulskolielsbetänkande som pä s. 52 börjar "Del avsnitt"" och på s. 53slutar ""uttalande" bort lyda: En grundläggande räti till inflytande över de egnabostadsförhållandena är enligt utskottets mening en nödvändig och självklarförutsättning för ett demokratiskt samhällsliv. Del är boendel och inte ägandetsom skall utgöra grunden för de boendes medbestämmande. En första skiljelinje ges när ägarintressels ekonomiskavinstmöjligheter skall skiljas från boendeintresset. Vissa kretsar inom regeringspartiernahar inte ens ansett sig böra dölja sin åsikt att den ägda bostaden kan vara ellspekulalionsobjekt där en inflationsekonomi kan ge goda tillfällen till alllill ägarna överföra en större relativ andel av de gemensamma tillgångarna utanmotsvarande reella uppoffringar. Del framstår enligt ulskoltels mening sommärkligt alt bostadsköpare som ser vissa konjunklurmässiga riskersom enföljd av sin överskaltning av de närliggande vinstmöjligheterna begär allstaten skall överbrygga av dem inte väntade likviditetssvackor. Mot bakgrund avbl. a. delta framstår talet om en belånings- och panlbrevsde-mokrati påbostadsområdet som helt väsensskilt frän de bostadspolitiska målen. Dessa målutesluter inte alt det ickespekulaliva boendet i t. ex. ägda småhus kan gefördelar. Inflytandet över boendet i flerbostadshusen hartraditionellt knutits till de vanliga upplålelseformerna - bostadsrätt ochhyresrätt. Tanken på en äganderätt lill lägenheter är förhoppningsvis inteaktuell hos en riksdagsmajoritet. Bostadsrättens praktiska fördelar när delgäller alt överlåta beslut lill bostadsrättshavarna eller deras direkt valdaorgan är accepterade. Hiir har, under inflytande av marknadskrafterna,emellertid inletts försök alt knyta fördelarna i nämnt hänseende tillbostadsrätten som sådan - detta utan hänsyn till de sociala strävanden som lettfolkrörelsekooperationens arbete. Enligt utskottets mening bör även i dettasammanhang boendet och inte bostadsrätten som juridisk form vara grunden förinflytandet. När del gäller hyresrältslägenheterna har innehavarnasbesittningsrätt och förhandlingsposilioner förbättrats. Det kvarstår docksynnerligen beaklansvärda och inte tillgodosedda krav på ett ökat inflytandefrån dem som bor i hyreshus. Hyresgäströrelsens samverkan i dessa delar med deallmännyttiga bostadsföretagen bör enligt ulskotlets mening underlättas ävengenom ytterligare statliga initiativ än nu utgående forskningsstöd - del krävsinte bara experimentbyggande ulan också experimentförvallning. De särskildasvårigheter som hyresgästintressena har när det gäller privata hyresvärdar medendast avkastningsmässiga intressen måste övervägas i särskild ordning -ytterligare lagstiftningsåtgärder är här inte uteslutna. Utskottetställer sig med det anförda bakom intentionerna med försltiget i CU1979/80:22 78 den socialdemokratiska partimotionen. Detta bör fåuttryck genom all bifaller motionen. dels utskottet under 48 bort hemställa 48. beträffande boendedemokratiatt bifaller motion 1979/80:1833 yrkande 12. Amorteringstiden för mark förvärvslån dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 53 börjar "Utskottet ansluter'' och på s. 54 slutar"avstyrks därför" bort lyda: 1 motion 1979/80:758 (s) yrkande 1 har yrkats altriksdagen begär förslag om förlängda amorteringstider för inarkförvarvslån. Delkan naturligen invändas att förslag om bättre villkor har mindre aktualitet iett läge när långivningarnas volym måste hållas nere med hänsyn till andraväsentliga intressen. Å andra sidan vill utskottet hävda alt markförvärvslåneninom en begränsad volym inte bör i'försla hand erbjudas kommer som har debättre ekonomiska möjligheterna. Utgångspunkten bör - oavsett inedelstillgången- vara att lånen skall erbjuda ett verkligt alternativ till kortfristiga ochdyra marknadskrediler, vilkas villkor ofta gör ett angelägel markförvärvpraktiskt omöjligt för kommunen. Det nitiste finnas en beredskap från statenssida att bidra med krediter på rimliga villkor i första hand när miirkförvärvelhar ett väsentligt bostadspolitiskt intresse. Det kan visserligen i nuvarandebudgetläge inte erbjudas motsvarande volymmässiga möjligheter för en planeradökning av en markreserv. När det emellertid gäller förköpssituationenoch liknande förhållanden som inte låter sig i detalj planeras måstekominunerna emellertid kunna kräva ett lån som kan utnyttjas - ell alltförkortfristigt lån är då inte till avsedd hjälp att förverkliga syftet. Utskottet noterar alt bostadsniinislern i 1979 årsbudgetproposition (bilaga 16 s. 147) avvisade ett bostadsslyrelsens förslag omförlängd amorteringstid med hänvisning till statsmakternas tidigareställningstaganden och förevarande statsfinansiella läge och sålunda inte medhänvising till det ål bostadsslyrelsen lämnade uppdraget alt kartläggainarkvillkorets effekter. Som utskottet konstaterade harvisserligen niarkvillkoret förkortat tidsperspektivet för de kommunalamarkförvärven i den meningen all markreserven kan minska. Utskottet anseremellertid att detta förhållande inte direkt kan inverka på bedömningar avlämplig amorteringstid i de fall då kommunen, trots markvillkorels existens,anser sig böra förvärva mark för att genomföra sina planer. I dessa fall är detsnarast fråga om att väga behovet av krediter med acceptabla kapitalkostnadermot de budgelmässiga effekter en förlängd amorteringstid får . mening utfaller en sådan avviigning lill förmån för all amorteringstidenbör förlängas och då på sätt som bosladsstyrelsen föreslagit. CU1979/80:22 79 nya amorteringstiderna bör gälla för lån som beviljas fr.o. m. och där låneförutsättningarna inträtt tidigast år 1980.Vad utskottet anförl bör som sin mening ge regeringen lill känna. Förslaget i motion 1979/80:332 (vpk) yrkande 1 tillgodosesi väsentliga delar genom bifall lill utskottets förslag, ett förslag som liggerinom niotionens ram. dels utskottet under 49 bort hemställa 49. beträffande amorteringstidenför markförvärvslån att med anledning av inolionerna 1979/80:332yrkande 1 och 758 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört. Anslag till Lån till bostadsbyggande Reservanterna anser - underförutsättning av bifall till reservation 13 -att dels den del av utskottetsbetänkande pä s. 55 som börjar "1 motion 1979/80:1516" och slutar"avstyrks därför" bort lyda: Ulskotlets ställningstagande ovan till förmån för altlåneandelen för enskilt ägda hyreshus sänks till medför att av regeringenföreslaget anslag bör minskas med 50 milj. kr. Utskottet noterar i detta sammanhang att regeringenssamhällsekonomiska överväganden allmänt sett utgått från all ca 60 000lägenheter skall påbörjas . De förutsättningar för all skapa ensådan igångsättning som regeringen angett kan emellertid inge tvekan omavsikten verkligen är att uppnå detta mål. De faktiska möjligheterna alt medregeringens hämmande planeringsförulsättningar ta i anspråk motsvarande del avdet statliga invesleringsutrymmel är synnerligen osäkra. Det är därför enligtutskottets mening viktigt att regeringen, när den senast under sommaren 1980måste medge att dess officiellt redovisade planeringsförutsättningar brustit,ersätter sedvanliga hänvisningar lill kommunernas ansvarmed konkreta förslag om och medgivanden till alt la överblivna medel i anspråkför aktiva statliga åtgärder i syfte att öktt förutsättningarna för nyabygginitiativ. dels utskottet under 53 bort hemställa 53. alt med anledning avregeringens förslag, med bifall till motion 1979/80:1516 yrkande 2 och medavslag på motionerna 1979/80:331 yrkande 2. 401 yrkande 3 och 403 yrkande 1 blill Lån lill bostadsbyggande för /81 under trettondehuvudtiteln anvisar ell reservationsanslag av 6 . CU1979/80:22 80 , och , alla (s),anför: Bostaden är en grundläggande socialrättighet. Målet är all alla skall ha rätt all i önskatbosladsförsörjningsområde få en bostad som uppfyller de av samhället godtagnautrymmes- och standardkraven i god social och fysisk miljö och lill överkomligkostnad. Bostadenär inte en handelsvara. De bostadssociala målen kan inte nås endast genomproduktion av ett visst antal lägenheter. Del krävs också att de boende har ettinflytande över bostaden och dess närmiljö. Del krävs också ekonomisk rältivsamellan de boende i fråga om förutsättningarna alt få en bostad och att utnyttjabostaden. Del råder ojäinlika ekonomiska förutsättningar mellanboende med hyresrätt, bostadsrätt och äganderätt. Detta har medfört attboendekostnaderna särskilt vid hyresrätt stigit pä ell helt oticceptabeltsätt. har de som äger sina bosläder, och i många fall ävenbostadsrältshavare, kunnat tillgodogöra sig ansenliga värdeslegringsvinster somi praktiken varit skattefria. Delta har i sin lur lett lill en växandebostadssegregation - en segregation som inte kan inöttts endast genom attlokalt blanda skilda hustyper och upplätelseformer. Det första hindret som möter den bosladssökande är alt detkrävs kapital för att fritt kunna efterfråga alla typer av bostäder. Redandärmed utestängs stora grupper av bosladssökande från möjligheten att väljabostad. Det andra hindret ligger i utvecklingen av de faktiskabostadskostnaderna i nyproduktionen och den av de borgerligagenomförda försämringen av det sociala bostadsstödet (bostadsbidragen), somsärskilt drabbar barnfamiljerna och de ungdomar med låga inkomster som ärhänvisade till nvproduktionen. Det tredje hindret ligger i utvecklingen av dereella boendekostnaderna. De ekonomiska orättvisorna inom boendet har förstärktsalltmer. Grunden till delta ar förutom den ojämna kapitalbildningen de kraftigtökade underskottsavdragen vid stnåhusboende med äganderätt men även vid bostadsrätterdä lån är ställda på rättshavaren. Ett viktigt led i återställandet av denrättvisa som eftersträvades genom reform är att en avdragsreformgenomförs. 1 den socialdemokratiska motionen om inriktningen av skattepolitikenpekas på flera vägar att nå delta. Hyresgäster möts av stigande hyror medan denmed egen kapitalinsats förviirvade bostaden ger sin innehavare en motsvarandevärdestegring som i många fall kan helt motsvara de löpandeutgifterna för bostaden. Vid 1974års bostadspolitiska reform var utgångspunkten alt genom en CU1979/80:22 81 samordning av skatte- och finansieringssvslemen sökti nåkostiitidsneulraliiel mellan boendeformerna. har praktiskt tagelallti förutsättningar för reformen förändrats. Rådande bosladspriser ochbeskattningsregler visar att dessa förändringar inte lett lill ökad jämlikhet.Det behövs enligt vår mening en särskild översyn för att ge en klar bild avförändringarnas effekter och därmed en grund för att återuppta och fortsättasträvandena mot en reell ekononiisk rättvisa i boendet. Del räcker inte att söka nå kostnadsneutralitet och enfördelningspoiitisk avvägning vid elt visst tillfälle. För att behålla en sådanneutralitet krävs alt de reella boendekostnaderna utvecklas lika i samtligabosällningsformer. Den nämnda översynen måste därför onifiitla också deltainonienl. CU 1979/80:22 Utskottets yttrande s. Utskottets hemställan, punkt 150 (fp) .332 (vpk) 338 (s) 400 (c) 401 (vpk) 402 (vpk) 403 (vpk) 446 (m) 582 (s) 584 (vpk) 756 (m) 758 (s) 1007 (s) 1500 (s) 1504 (c, s. 1514 (s) 1516 (s) 1522 (m) 1553 (vpk) 1570 (s) 1827 (s) 1833 (s) CU 1979/80:22 83 1836 (fp) 1881 (vpk) CU 1979/80:22 84 1 Propositionen ......................................................... ....... 1 2 Motionerna m.tn....................................................... ....... 2 3 Statistiskauppgifter om bostadsbyggitndel tn. iii..... ....... 7 4 Utskottet ................................................................ 20 4.1 Målet förbostadsförsörjningen ........................... 20 4.2 Vissa allmännaförutsättningar för bostadsbyggandet de nämiasle åren 21 tn........................ ..... 21 4.2.1.1 Finansplanenoch budgetförslaget ..................... .... 21 4.2.1.2 Bosladsinstitutensutlåningsvillkor ....................... .... 21 m............................................ .... 22 in................................. ..... 23 4.2.3 Byggnadspriscrnam.m.......................................... ..... 25 4.2.4 Bostadens pris- subvenlionsnivån .................... ..... 26 4.2.5 Mark- ochpltmfrågor m.m...................................... 28 4.3 Bostadsbyggandetsomfiitlning m. tn................ 28 4.3.1 Bostadsbyggnadsbehovet- målsättningar ......... .... 28 4.3.2 Bostadsbyggnadsplanen ..................................... 29 4.3.3 Åtgärder föratt öka byggandet .......................... .... 30 4.4 Bostadsbyggandetsinriktning ............................... .... 32 4.5 Statliga lånoch generella bidrag lill bostadsbvggande . . 35 4.5.1 Lånesystemei ....................................................... .... 35 4.5.2 Räntebidrag rn.m.................................................. .... 36 4.5.3 Produkiionskostnadsbelåning/konkurrensvillko- ret ................................................................................. .... 38 4.5.4 Laneunderlag/pantvärde .................................... .... 41 4.5.5 Hyresförlustlån ................................................... .... 44 m..................................... .... 45 4.5.7 Informationtill bosladssökande - s. k. bofakla 47 4.5.8 Konsumentskyddför småhusköpare ................... 47 4.5.9 Övrigt ............................................................... 48 4.6 Kulturhistorisktvärdefull bostadsbebyggelse ......... 48 4.7 Vissbostadsförbattringsverksamhet m. in............... .... 49 4.7.1 Förbätlringslån ................................................... 49 4.8 Bidrag och lånlill förbättring av boendemiljön ...... .... 50 4.9 Lån lillinventarier i vissa specialbostäder ............. .... 52 4.10 Boendedemokrati ................................................. .... 52 4.11 Markförvärvslån .................................................... .... 53 4.12 Tomlrätt/tomti-ätlslän.............................................. 54 4.13 Vissaanslagsfrågor ................................................ 55 4.13.1 Lån för bostadsbvaaande ................................ .... 55 CU 1979/80:22 85 4.13.2 Räntebidrag ......................................................... ..... 56 4.13.3 Eftergift avhyresförlusllån ................................. ..... 56 4.13.4 Boendemiljöbidrag............................................... ..... 56 4.13.5 Koniinunalaniarkförviirv ................................... ..... 56 4.13.6 Övrigt .............................................................. 57 4.14 Hemställan .......................................................... 57 Bostadsiiistilutensutlåningsvillkor (s) .................... 62 Toialfinansiering(s) .................................................. 62 Byggnadspriserna(s) ............................................. 63 Överväganden omde allmännyttiga bostadsföretagens sociala merkostnader tn. (s) 65 Åtgärder somsänker kostnaderna för drift och underhåll (s) . Underhållslån(s) .................................................... 67 Vissiimålsättningar för nybyggnad (s)...................... 68 Åtgärder föratt öka byggandet (s) .......................... .... 69 Bostadsbyggandetsinriktning (s)............................. .... 70 Karlläggning avde ungas bostadsbehov m. m. (s) .. .... 70 Belåning avvissa gemensamma utrymmen (s) ...... .... 71 Grunderna förproduktionskoslnadsbelåning (s) .... .... 71 Låneandelen förenskilt ägda hyreshus (s) ............ .... 73 Flyresförlustlån(s) ................................................. .... 74 Förbättringslånför arbeten av större omfattning (s) 75 Grunder förbidrag och lån lill förbättring av boendemiljön (s) 75 Boendedemokrati(s) ................................... i.......... 77 Amorteringstidenför markförvärvslån (s) ................ 78 Anslaglill Lån till bostadsbyggande (s) .................... 79 Särskiltyttrande (s) ...................................................... 80 Bilaga:motionsvrkandenas behandling........................... .... 82