bet · G301JuU34 · 1979-12-31 00:00:00 — Imotionen 474 begärs vidare kraftigt förbättrade studiemöjligheter inomkriminalvården, när det gäller både teoretiska och yrkesinriktade studier. Ansvaretför yrkesutbildningen inom kriminalvården åvilar ochskolöverstyrelsen. Maskiner, verktyg, undervisningsmateriel och läraretillhandahålls av närmaste center för arbetsmarknadsutbildning.Yrkesutbildningen i arbetsmarknadsverkets regi avser verkstadsmekanik,byggnadsteknik, träindustri samt el- och teleteknik. Utöver denyrkesutbildningen finns möjlighet- att delta i yrkesinriktade utbildningar ikriminalvårdens eller den kommunala vuxenutbildningens regi, avseendeexempelvis skogsarbete, lokalvård och hemteknik. Denteoretiska studieverksamheten på anstalterna bedrivs på flera nivåer och avserbl. a. mellan- och högstadium, gymnasieutbildning, folkhögskola,akademisk utbildning, studieförbundskurser, svenskkurser för invandrare ochfrigivningskurser. Verksamheten leds av lärare och handledare huvudsakligenfrån den kommunala vuxenutbildningen. Omkring 200 lärare från denna utbildningär sålunda engagerade i studieverksamheten vid anstalterna. Särskildastudieavdelningar finns vid 15 anstalter och ett häkte. I finns enöppen anstalt. Studiegården, med 20 platser som tar emot intagna med relativtlånga verkställighetstider. Där förekommer handledda individuella studier påalla nivåer. Gymnasiestudier och frigång till universitet dominerar. Antaletstuderande i anstalt varierade under /79 mellan 400 och 500,Totalt deltog under budgetåret ca 1 200 intagna i någon form av utbildning. Somframhålls i anslagsframställning för budgetåret1980/81 är det kriminalvårdens strävan att de intagna skall ha tillgång tillsamma urval av undervisning som övriga samhällsmedborgare. Anslagsframställningen innehöll också yrkanden rörande bl. JuU1979/80: 34 13 arvodesmedel för studiehandledare som inte harlillgodosetts i regeringens förslag lill medelsberäkning. Utskottet finner ejskäl att med anledning av motionsönskemålet i denna del föreslå ändring imedelsberäkningen. Inte heller i övrigt bör önskemålet enligt utskottetsmening ge anledning till någon särskild åtgärd från sida. Utskottels ställningstaganden ovan innebär att utskottetavstyrker bifall till de här behandlade yrkandena i motionerna 474 och 1119, Narkotikasituationen inom kriminalvården uppmärksammas ifyra motioner, I motionen 474 framförs önskemål om inrättande av drogfriaavdelningar vid kriminalvårdsanstalterna. I motionen 1118 begärs en utvärderingav försöken med s, k. narkotikafri kriminalvård, I motionen 1121 yrkas att riksdagenhos regeringen begär att ytterligare en medelstor riksanstalt och någralokalanstalter i storstadsområden reserveras för intagna som ej tidigare variti kontakt med narkotika. Motionärerna uttalar också önskemål om en utvärderingav det s, k, Österåkerprojek-tet, I motionen 1606 hemställs att hosregeringen begär förslag som ger regeringen rätt atl medge rutinmässigaurinprov inom kriminalvårdsanstalterna för att upptäcka narkotikamissbruk. Narkotikasituationen inom kriminalvårdens anstalter,särskilt de slutna riksanstalterna, utgör fortfarande ett stort problem. Redanvidtagna åtgärder för att komma lill rätta med narkotikamissbruket inom kriminalvårdenmåste enligt utskottets mening fullföljas med kraft. Bland åtgärder som vidtagits i delta sammanhang bör iförsta hand nämnas atl medel anslagils för inrättande av en frivillig ochdrogfri behandlingskedja vid tre anstaltsenheter, det s, k. ,Verksamheten påbörjades , F, n. disponeras för projektet 48 platservid kriminalvårdsanstalten , Intagna som vill delta i behandlingen fårförbinda sig att frivilligt lämna urinprov för kontrollanalys så atteventuellt bruk av narkotika kan avslöjas. I behandlingen ingår ett rikt utbudav olika aktiviteter och terapeutiska åtgärder; möjlighet finns alttillfälligt föra över intagna till anstalten Mon i och att, som ettsista led i behandlingen, placera de intagna vid den öppna avdelningenBogesund, belägen i , den 1 februari 1978den har130 dömda intagits på projektets introduktionsavdelning. Av dessa har 98överförts till någon av projektets övriga avdelningar för fortsatt behandling.Omkring hälften av dem som fortsalt behandlingen efter vistelsen påintroduktionsavdelningen har av olika skäl avförts från projektet. Övriga harföljt den på Österåkeranstalten uppgjorda behandlingsplanen, I genomsnitt har3040 intagna deltagit i projektet . Det högsta antaletintagna har varit 47. Försök med narkotikafria avdelningar pågår vidkriminalvårdsanstalterna Hinseberg, och , sammanlagt 45 platser. Förnästa budgetår beräknas medel för en planerad narkotikafri avdelning vid JuU 1979/80: 34 14 Verksamheten där beräknas ta sin början . Ienlighet med uttalanden i propositionen 1977/78: 105 om åtgärder motnarkotikamissbruket har inletts försöksverksamhet som innebär att de intagna iökad utsträckning differentieras efter sitt narkotikaberoende. a. kangrova missbrukare vid upprepad narkotikapåverkan skiljas från övriga intagnaoch placeras på avdelningar eller anstalter med större säkerhetsgrad ochslutenhet. En förutsättning för en sådan differentiering är att det objektivtkan fastslås om den intagne är påverkad av narkotika. Den möjlighet härtill somstår till buds är urinanalys. Genom ändringar i lagen om kriminalvård ianstalt, som trätt i kraft , har skapats laglig möjlighet attvid misstanke om narkotikapåverkan hos intagen avkräva denne urinprov förnarkotikaanalys (prop, 1978/79: 62, JuU 15, rskr 90). Härbör också nämnas att verksamheten med visitationspalruller successivt harbyggts ut så att det nu finns sammanlagt sju sådana patruller.Varje visitationspatrull består av tre vårdare. Patrullerna är i första handavsedda för de anstalter där de är stationerade men kan användas på andraanstalter då svårigheter uppkommer att bemästra narkotikasituationen. Utskottetställer sig positivt till motionsönskemålen om en utvärdering avÖsteråkerprojektel; genom en sådan skulle nämligen tillskapas erforderligtunderlag för en bedömning av inriktningen av de fortsatta satsningarna på attkomma till rätta med narkotikaproblemen inom kriminalvårdens anstalter. Fråganom en sådan utvärdering har väckts hos regeringen genom enframställning från de fackliga organisationerna inom kriminalvården. Chefenför har vid ett frågesvar i kammaren den 11 januari 1980ställt sig positiv till en utvärdering (protokoll 1979/80; 61 s,58). Någon åtgärd från sida med anledning av yrkandet i dettahänseende i motionen 1118 erfordras enligt utskottets mening inte. Närdet gäller önskemålen om narkotikafria enheter vill utskollet peka på denverksamhet vid kriminalvårdsanstalten som enligt vad nämntsberäknas ta sin början . Härigenom kommer önskemålen atttillgodoses delvis. De tillgodoses också på det sättet att organisationen på denya lokalanstalterna gör det möjligt att grupper om ca fem intagna hålls skildafrån övriga intagna. Detta medger en differentiering mellan olika intagna medhänsyn till deras narkotikaberoende. Någon åtgärd med anledning avönskemålen i detta hänseende i motionerna 474 och 1121 erfordras inte. Deförut nämnda reglerna om urinprov i lagen om kriminalvård i anstalt innebäratt intagen som kan misstänkas vara påverkad av narkofika får föreläggas attlämna urinprov (52 d §). Även utan konkret misstanke kan föreläggande riktasmot den som är inlagen i anstalt, där det före- JuU1979/80: 34 15 trädesvis placeras intagna som inte eller endast i ringamån har tagit befattning med narkotika. Denna regel har tillkommit för atlsäkerställa att sådana anstalter hålls fria från narkotika. Önskemålet i moiionen 1606 om en ändring av nuvarandeordning i fråga om urinprovskontroller motiveras av angelägenheten av att sådanakontroller bör kunna utföras generellt, rutinmässigt, på samtligakriminalvårdsanstalter. Liksom motionärerna anser utskottet att det finns skälatt vidga möjligheterna att göra urinprovskontroller. Enligt vad utskottetinhämtat övervägs f, n. i ett förslag till lagstiftning ilinje med motionärernas önskemål. Förslaget är avsett att föreläggas riksdageni samband med de lagförslag som förbereds på grundval av det förut nämndabetänkandet (SOU 1979: 4) Avskildhet och gemenskap inom kriminalvården. Medhänsyn till det sagda är någon åtgärd med anledning av motionenenligt utskottets mening inte påkallad. I motionen 412 yrkas att hos regeringen begärförslag om försöksverksamhet med medborgarvittnen och med fast stationerad personalfrån de sociala myndigheterna vid de allmänna häktena. Önskemålet beträffandemedborgarvittnen framställs mot bakgrund av uttalanden rörande förhållandenapå allmänna häktet i i justitieombudsmännens (JO;s) ämbetsberättelsetill innevarande . Förslaget i fråga om personal från de socialamyndigheterna motiveras med alt sådan personal skulle kunna informera denintagne om hans rättigheter och vara behjälplig vid kontakter med anhöriga m.m. De allmänna häktena lyder under kriminalvårdsstyrelsensedan år 1965. Regler om behandlingen av intagna på häkten ges i lagen (1976;371) om behandlingen av häktade och anhållna m. fl. och i förordningen (1976:376) om behandlingen av häktade och anhållna m. fl. Reglerna innebär bl. Häktad skall behandlas så att skadliga följder avfrihelsberövandel motverkas. Under förutsättning att den häktade samtycker,skall han om möjligt ges personligt stöd och annan hjälp. Kan hjälp inte ges genompersonalen på häktet, skall personundersökare, förtroendeman, skyddskonsulenteller annan berörd myndighet underrättas. Arbetsplikt föreligger inte förhäktad, men om möjligt skall han erbjudas arbete eller annan jämförligsysselsättning under häklningsliden. Han skall också, där så kan ske, gestillfälle att utföra arbete som han själv skaffat sig. Om utredningsskäl ejlägger hinder i vägen, bör häktad ges möjlighet att genom fidningar, radio ochtelevision följa vad som händer i omvärlden. Hans behov av förströelse börockså tillgodoses i skälig omfattning. Häktad får även upprätthålla kontaktmed omvärlden genom brev, telefonsamtal och besök, om inte säkerhets- ellerutredningsskäl lägger hinder i vägen. Om missbruk inte kan befaras, får häktadtillåtas att lämna häktet för att besöka närstående som ärsvårt JuU 1979/80: 34 16 sjuk,närvara vid närståendes begravning eller i annat fall om synnerliga skälföreligger. Under sådan s. k. permission skall den häktade i regel vara ställdunder bevakning. Idet kurativa och sociala arbetet på häktena deltar all personal inomhäktesorganisationen. Därjämte finns vid de större häktena (,, och ) särskilda assistenttjänster inrättade för sådantändamål. I samma syfte arbetar inom häktesorganisationen också personal frånfrivården. Närmare bestämmelser härom ges i 24 § fri-vårdsförordningen (1977:329). Härtill ansluter sig av meddelade föreskrifterför verkställighet av frivårdsförordningen (KWFS 1978: 2) och omfrivårdspersonalens medverkan i det kurativa arbetet på häkten ochlokalanstalter (FAK 1974: 33). Bestämmelserna innebär bl, a. att ansvar för detkurativa arbetet på häkten åvilar vederbörande skyddskonsulent; tjänsteman hosskyddskonsulenten skall möjligt besöka nyintagna anhållna och häktadeför att bl, a, utreda deras behov av kurativa insatser. Densedan år 1977 gällande häkteslagstiftningen har underlätlat de häktadessituation i olika hänseenden, t. ex. genom vidgade möjligheter till socialtstöd, arbete eller annan sysselsättning , gemenskap mellanintagna i häkte samt kontakter med omvärlden genom massmedia, brevväxling,besök och telefonsamtal. Vid sidan av den författningsmässiga nyregleringen har i den takt som samhällets resurser medgivit det förhållandena förbättratsockså genom byggnadstekniska förändringar och genom inrättande av fleratjänster. Några åtgärder från statsmakternas sida såvitt gäller motionsönskemåletom personal från de sociala myndigheterna är enligt utskottets mening intepåkallade. Det sagda hindrar inte att utskottet ser positivt på ett ökatengagemang från de lokala sociala organens sida i linje med motionärernasönskemål. Detuttalande av JO som motionärerna åberopar i fråga om önskemålet ommedborgarvittnen hänför sig främst till den visitering som enligt 2 § lagen ombehandlingen av häktade och anhållna m. fl. skall göras på bl. a. häktadesenast vid ankomsten till förvaringslokalen. EnligtJO (ämbetsberätlelsen 1979/80 s. 178) skulle det vara av stort värde om manordnade avvisiteringen på sådant sätt att de intagna skyddas mot otillåtenvåldsanvändning och personalen skyddas mot obefogade anklagelser. En utvägskulle enligt JO vara att låta utomstående, särskilt utvalda personer, s, k.medborgarvittnen vara närvarande vid avvisiteringen. JO anser att en ordningmed medborgarvittnen skulle vara mycket värdefull. Fråganom användning av medborgarvittnen inom polisväsendet har behandlats av 1975 årspolisutredning i dess belänkande (SOU 1979: 6) Polisen. I remissyttrande överbelänkandet har begärt att systemet medmedborgarvittnen skall prövas på allmänna JuU1979/80: 34 17 häktet i , Av det sagda framgår altmotionsönskemålei i denna del redan är aktualiserat i regeringens kansli, ochnågon åtgärd från sida erfordras enligt utskottets mening därförinte. Utskottetavstyrker bifall till motionen 412. Utskottet har ingen erinran mot den av departementschefenberäknade resultaträkningen för förvaltning av fastigheter, Utskoitet har helleringen erinran mot regeringens medelsberäkning under förevarande punkt. 1. att godkänner den avdepartementschefen beräknade resultaträkningen för förvaltning av fastigheter, 2. att beträffandemedelsberäkningen med bifall till regeringens förslag tillKriminalvårdsanstalterna för /81 anvisar ett förslagsanslag av863 , 3. att beträffandeavskaffande av isolering inom kriminalvården avslår motionen 1979/80: 474 idenna del (delvis), 4. att beträffande mindreanstaltsavdelningar avslår motionen 1979/80; 1114 och motionen 1979/80: 1119 idenna del (delvis), 5. att beträffandemarknadsmässiga löner avslår motionen 1979/80: 474 i denna del (delvis), 6. att beträffandefritidsverksamhet och kontakter med yttervärlden avslår motionen 1979/80: 474 idenna del (delvis) och motionen 1979/80: 1119 i denna del (delvis), 7. att beträffandekvällsirdåsning avslår motionen 1979/ 80: 474 i denna del (delvis), 8. att beträffande FörenadeFångars avslår mofionen 1979/80: 474 i denna del (delvis), 9. att beträffandeförbättrade permis.iioiismöjligheter m. m. avslår moiionen 1979/80: 474 i dennadel (delvis), 10. att beträffandestudiemöjligheter inom kriminalvården avslår motionen 1979/80: 474 i denna del(delvis), 11. att beträffandeutvärdering av avslår motionen 1979/80: 1118 1 denna del(yrkandet 4), 12. att beträffandenarkotikafria enheter avslår motionen 1979/80:474 i denna del (delvis) ochmotionen 1979/80; 1121 i denna del (yrkandet 2), 13. att beträffanderutinmässiga urinprov avslår motionen 1979/80: 1606, 14. att beträffande personalvid allmänna häkten avslår motionen 1979/80: 412 i denna del (delvis), 15. att beträffandemedborgarvittnen vid allmänna häkten avslår motionen 1979/80: 412 i denna del(delvis). JuU 1979/80: 34 18 Regeringen har under punkten E 3 (s. 9092) föreslagit atttill Frivården för /81 anvisa ett förslagsanslag av 160 379 000kr. Imotionen 1979/80: 797 av () och () föreslås attriksdagen hos regeringen hemställer om tillsättandet av en arbetsgrupp meduppgift att söka nya möjligheter inom frivården. Underdenna punkt föreslås att anvisar ett förslagsanslag av 160 379 000kr,, vilket innebär en höjning i förhållande till anslaget för innevarandebudgetår med . Medel beräknas bl. a. för en ny tjänst somskyddskonsulent och en tjänst som inspektör. Härigenom kan Faluskyddskonsulentdistrikt delas. Två tjänster som assistent kan i dettasammanhang dras in. Vidare beräknas medel för ytterligare bidrag tillFöreningen i för en tjänst som vårdare vidinackorderingshem. Utskottet godtarregeringens förslag till medelsberäkning, Imotionen 797 föreslås att en arbetsgrupp skall tillsättas för alt söka nyamöjligheter inom frivården. Motionärerna framhåller att de dömda som undergårkriminalvård i frihet befinner sig i en besvärlig situation, vilken i praktikenleder till återfall och stora problem med återanpassningen till både arbetslivoch samhälle. Enligt motionärerna borde därför en arbetsgrupp, förslagsvisinom , undersöka vilka förutsättningar som finns för attge dem som undergår kriminalvård i frihet vidgade möjligheter till arbete ochutbildning och därmed en verklig möjlighet till rehabilitering. Kriminalvårdi frihet förekommer för dem som har dömts till skyddsfillsyn, som har blivitvillkorligt frigivna från fängelsestraff eller som, efter dom på interneringeller ungdomsfängelse, har överförts till vård utom anstalt. Antalet personersom undergick kriminalvård i frihet var omkring 15 700.Ansvaret för frivården åvilar i första hand kriminalvårdensfrivårdsorganisation, som f, n. består av 65 skyddskonsulentdistrikt. Somlokala organ för kriminalvården i frihet finns 50 övervakningsnämnder. Förbedömningen av motionsspörsmålet är av betydelse den samverkan som förekommermellan kriminalvården och och dess regionala ochlokala myndigheter. Denna samverkan sker på flera sätt. Sålunda ärarbetsmarknadsstyrelsen representerad i styrelse. Ensärskild samarbetsgrupp har tillatts av de båda myndigheterna.Samarbetsgruppen, i vilken ingår representanter för myndigheterna, har tilluppgift att bl. a, planera och samordna det lokala samarbetet mellankriminalvården och arbetsmarknadsmyndigheterna. JuU1979/80: 34 19 För samarbetet mellan de berördamyndigheterna vid handläggning av enskilda fall finns sedan gammalt en särskildkontaktmannaorganisation hos arbetsmarknadsmyndigheterna. I varje län finnssålunda en länskontaktman med huvudsakligen länsomfatlande uppgifter, vilkenockså tjänstgör som lokal kontaktman vid stationeringsortens anstalt, vidriksanstalt inom länet och vid frivårdsdistrikten. I de fall länskontakl-manneninte handhar den direkta kontakten med de intagna på en riksanstalt finns försådan anstalt en särskild lokalkontaktman. De klienter inom kriminalvården som inte kan ges arbeteeller utbildning på vanlig väg är berättigade till sådanaarbetsmarknadspolitiska stödåtgärder som samhället vidtar. Av särskilt intressehärvidlag är de ansträngningar som görs för att ge arbete åt personer medsärskilda svårigheter på arbetsmarknaden. Det är här fråga om s. k.yrkesinriktad rehabilitering som innefattar bl, a. arbetspsykologisk utredning,arbels-prövning, arbetsträning, omskolning, utbildning eller omplacering. Den yrkesinriktade rehabiliteringen är fr. o. m. den 1januari 1980 samordnad i särskilda (se prop. 1978/79: 73,AU 20, rskr 186). Instituten, som finns i varje län, är nybildade myndigheterunder . I institutens styrelser ingår företrädare förkriminalvården. Instituten har övertagit den verksamhet med arbetsprövning ocharbetsträning som har bedrivits vid främst landstingskommunalaarbetsvårdsinstitut liksom vissa kurser inom arbetsmarknadsutbildningen och dearbetspsykologiska insatser som arbetsmarknadsmyndigheterna hartillhandahållit genom fristående arbetspsykologiska institut. Frivården syftar bl. a. till att ge de dömda en möjlighettill anpassning till normalt samhällsliv. För detta ändamål erfordras givelvisåtgärder inom kriminalvårdens område, och utskottet vill i delta hänseendepeka på den fortlöpande förstärkning av frivårdens resurser som har skett sedan1973 års kriminalvårdsreform. a. har personalen fördubblats , Eftersom kriminalvårdens klienter inte sällan tillhör degrupper i samhället som har särskilda svårigheter på arbetsmarknaden erfordrasemellertid också verksamma insatser för deras rehabilitering på det arbetsmarknadspolitiskaområdet; kriminalvårdens klienter har som utskottet vid flera tillfällentidigare understrukit samma rätt till samhällets stöd som andra medborgare. Inom ramen för den beskrivna samverkan mellankriminalvården och arbetsmarknadsmyndigheterna bör enligt utskottets meningfinnas goda möjligheter att tillgodose de önskemål rörande återanpassning lillarbetsliv och samhälle som motionärerna för fram. Den tillskapadeorganisationen för den yrkesinriktade rehabiliteringen bör också bli ettverksamt medel i samma riktning. Innan de nya arbetsmarknadsinstituten harvarit verksamma anser utskottet all del JuU1979/80: 34 20 inte kan bedömas om det erfordras några åtgärder frånstatsmakternas sida i det hänseende som motionärerna har föreslagit. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifalltill motionen 797. 1. att beträffandemedelsberäkningen till Frivården för /81 anvisar ettförslagsanslag av 2. att beträffanderehabilitering inom frivården avslår motionen 1979/80: 797, Maskin- och verktygsutrustning m. m. m. fl. anslag.Utskottet tillstyr ker regeringens förslag under punkterna E 4E 7 (s. 9294) och hemställer att för /81 anvisar 1. till Maskin- och verktygsutrustningm. m. ett reservationsanslag av , 2. till Engångsanskaffning avinventarier m. m. ett reservationsanslag av ,, 3. till Utbildning av personal m. fl.ett reservationsanslag av , 4. till ettreservationsanslag av , Byggnadsarbeten för kriminalvården. Utskoitettillstyrker regeringens under punkten E 8 (s. 9496) framlagda förslag och hemställer 1. bemyndigar regeringen att beslutaom vissa byggnadsarbeten för kriminalvården inom de kostnadsramar som förordatsi propositionen, 2. till Byggnadsarbeten förkriminalvården för / 81 anvisar ett reservationsanslag av , 3. bemyndigar regeringen attfastställa tillgångsvärden i enlighet med vad som anförts i propositionen. Närvarande: (), (), EricJönsson (s), (), (), i (s), (), (), (), Karl-GustafMathsson (s), (), (), () ochMaja (),