bet · G301JuU15 · 1979-12-31 00:00:00 — I fråga om butikstillgreppen måste det emellertid enligtkonsumentverket i första hand ankomma på handeln själv att vidta åtgärder ibrottsförebyggande syfte. anser att näringslivet intevidtagit alla de åtgärder i förebyggande syfte som är möjliga. Verketmotsätter sig inte att en utredning tillsätts med uppgift att pröva vilkaåtgärder som från samhällets sida kan behöva vidtas för att minska snallerieroch butiksstölder. anser att de båda molionernapåtagligt och konkret belyser detaljhandelns problem med butiksstölderna;självfallet är del inte möjligt atl helt eliminera denna typ av lillgreppsbrottens med myckel långt gående kontrollåtgärder. Enligt förbundets uppfattning haremellertid broltsutvecklingen fått en sådan omfattning alt den har gått långtöver en acceptabel nivå. ansluler sig därför helt tillmotionärernas förslag om tillsättande av en utredning med uppdrag atl läggafram förslag om åtgärder i syfte atl minska stöldsvinnet i detaljhandeln. Förbundet föreslår atl en kommande utredning får i uppdragatl studera hela svinnkomplexet inom detaljhandeln; svinnel som totalföretagsekonomisk företeelse är av stort samhällsekonomiskt intresse eftersomen minskning av svinnel skulle påverka konsumentpriserna i positiv riktning. Då problemet med butiksstölder i inte oväsentlig mån ärberoende också pä reglerna om godlrosförvärv och häleri bör det enligtköpmannaförbundels uppfattning även ske en förnyad och samordnad översyn avdessa frågor. () har med oro följt den ökadefrekvensen av snatterier och stölder i varuhus och butiker . KFhar därför satsat mycket stora resurser på brottsförebyggandeåtgärder. Trots dessa åtgärder har man kunnat registrera en markant ökning avsnallerier och stölder under 1970-lalet. KF har i interna utredningar inte funnit stöd för attvaruhus med full självbetjäning och utgångskassor har högre snatlerifrekvens änvaruhus JuU1979/80:15 11 med högre beljäningsgrad och traditionelltbetalningssystem. KF uppger alt författningsändringarna sannolikthar bidragit lill all attityderna lill snallerier och stölder förändrats:attitydförändringen är mest markant bland skolungdom där förekomsten avgruppsnatteri ökat kraftigt. Vetskapen om atl rapporteftergifl lämnas saml attdet inte finns något centralt register för registrering av snallerier, harenligt KF: s mening medverkat till attitydförändringen. KF anser det därförangeläget all frågan om anmälan och registrering av snällare omprövas. KF framhåller vidare alt våldsinslaget mot de anställdainom handeln i samband med grövre snatterier och stölder har ökat oroväckandeoch alt del ökade våldet tillsammans med övrig nedbusning har medverkat tillsvårigheter med rekrytering av personal lill detaljhandeln. KF tillstyrker att det tillsätts en parlamentariskutredning om åtgärder mot butiksstölder och stöldsvinn och anser alt det ärangelägel atl samhället medverkar lill alt skydda detaljhandeln mot den ökadebrottsligheten. hävdar atl det givetvis är högstotillfredsställande att del förekommer ett stort svinn inom detaljhandeln menmenar atl de siffror som uppges i motionerna om ett totalt svinn verkar varadåligt underbyggda. Förbundet framhåller alt det på olika sätt bedrivs enomfattande verksamhet för all komma till rätta med problemen och anser därförall det inte finns behov av någon parlamentarisk utredning om stöldsvinnet. 1 delta belänkande behandlarutskottet molionerna 1191 och 1754 som båda gäller åtgärder mot butiksstölder. I båda molionerna begäi"s en utredning omstöldsvinnet med sikte på åtgärder för alt minska delta svinn. 1 moiionen 1191begärs också förslag till skärpt lagstiftning om häleri. Utskollet vill inledningsvis konstatera atl stöldsvinnetinom detaljhandeln endast utgör en del av del totala svinnel, som i övrigtuppstår bl. a. genom skador på varorna, genom fel vid vägning och prismärkning,genom faktureringsfel och genom andra brister i de administrativa rutinerna.Svinnel i den svenska detaljhandeln anses uppgå lill av dentotala omsättningen eller ca . Inom detaljhandeln försöker man att minska stöldsvinnetbl. a. med hjälp av skärpta konlrollruliner m. m. Som exempel kan nämnasbevakning med väktare och med tekniska hjälpmedel, såsom speglar, larmsystem,intern TV och elektroniska varuskyddssyslem. När det gäller de straffrättsliga reaktionerna påbutikstillgreppen kommer i första hand i fråga alt tillämpa bestämmelserna ibrottsbalken om stöld och snatieri samt om häleri och häleriförseelse. För stöldkan den dömas som olovligen tar något som tillhör annan med JuU1979/80:15 12 uppsåt att fillägna sig det. Straffet är fängelse . Om brottet med hänsyn lill det tillgripnas värde och övriga omständighetervid brottet är all anse som ringa kan dömas för snalteri till böter ellerfängelse . I praxis anses, såvitt gäller det tillgripnas värde,gränsen mellan stöld och snatieri f. n. ligga . För häleri kan den dömas som köper något som är frånhäntannan genom brotl eller som tillgodogör sig det eller annars tar befattning meddel som är ägnat atl försvåra dess återställande. Straffet är fängelse eller om gärningen är ringa böter eller fängelse . Omgärningsmannen inte insåg men hade skälig anledning anta atl brott förelåg kanhan dömas för häleriförseelse lill böter eller fängelse . Den som ertappals med bulikslillgrepp ställs inte alltidunder åtal. underlåter butiksinnehavaren alt anmäla saken förpolisen. Sker anmälan kan meddelas rapporteftergifl eller åtalsunderlåtelse. Den författningsmässiga regleringen om rapporleftergiftges i polisinslruklionen och i Kungl. Maj:ls cirkulär lill polismyndigheternaom rapporteftergift. Regleringen innebär i huvudsak följande. En polisman får underlåta att avge rapport ellervidarebefordra rapport till åklagare beträffande bötesbrott om brottet medhänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet är obetydligt. Om brottetutgör snatieri och om del med hänsyn till del tillgripnas värde och övrigaomständigheter är obetydligt, kan polisman, som är förundersökningsledare,underiåla alt vidarebefordra rapport lill åklagare. Gärningen skall isistnämnda fall gälla tillgrepp i affärslokal av vara som hålls lill salu undersådana former atl den är lätt tillgänglig för kunden. Främst avses tillgrepp isnabbköpsbutiker och i varuhus med självbetjäning. Brottet skall framstå somobetydligt, och värdet av del tillgripna skall vara lågt. 1 regel bör detåsatta försäljningspriset inte vara högre än . Beslut om rapporteftergifl föranleder ingen anteckning ilokalt eller centralt polisregister. Regler om åtalsunderlåtelse finns i och ilagen med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Åklagare får underlåtaatl åtala bl. a. om del kan anlas att i händelse av lagföring annan påföljd änböter inte skulle komma att ådömas och den misstänktes lagföring ej befinnspåkallad från allmän synpunkt. Enligt anvisningar av riksåklagaren bör åtal försnatteri i många fall kunna underlåtas även då värdet av det tillgripna liggeröver gränsen för att rapporteftergift skall kunna meddelas. Härvidlag harriksåklagaren sagt sig kunna godta en praxis enligt vilken värdegränsen sättsvid . Myndigheter och organisationer har under senare årengagerat sig i flera aktioner mot butiksstölder. genomförde sålunda i samar- JuU1979/80:15 13 bete med handelns organisationer en informationskampanj påtemat häleri - stöld - snatteri. Syftet med kampanjen var atl påverkamänniskors inställning till häleri och lillgreppsbrott genom att sprida kunskapom dessa brott och deras konsekvenser för samhället och den enskilde. Förkampanjen utgavs särskilda informationsbroschyrer om häleri och snatteri förspridning bl. a. i skolorna. En aktionsgrupp med representanter för olikabranschorganisationer arbetar f. n. med problemen kring butikssvinnel. Gruppenhar finansierat det s. k. som bl. a. innebär all skolungdomar fårgöra en film om snalteri och kampen däremot, som skall visas i flera av landelsskolor. planerar f. n. att under våren1980 anordna en temadag rörande stöldsvinnet. skall deltarepresentanter för branschorganisationer, åklagare och polis. Vid ställningslagande lill motionsyrkandena får enligtutskottels mening först slås fast att problemet rörande stöldsvinnet inomhandeln i sig rymmer ett flertal frågor, något som bl. a. hänger samman medatl stöldsvinnet bara är en del av del totala svinnel. Vid sidan av tillgreppav kunder förekommer nämligen på annal sätt uppkomna förluster, kallade t. ex."fysiskt svinn" och "administrativt svinn". Härav följeratl många av de åtgärder som kan vara påkallade för alt minska svinnetsomfattning måste ankomma på handeln själv. är det emellertid ocksåklart alt del stöldsvinn inom detaljhandeln som beror på tillgrepp av kunderhar en oroväckande omfattning. Stor osäkerhet råder dock om hur stor del av detotala svinnföriuslerna som orsakas genom tillgrepp av kunder. Förekomsten av butiksstölder får enligt utskottets meninganses ha samband med självbeljäningssystemet och andra ralionaliseringsålgärderinom handeln. a. mot denna bakgrund bör också när det gäller tillgrepp avkunder åtgärder för att komma lill rätta med problemet i första hand övervägasinom handelns och de handelsanställdas egna organisationer. Emellertid måste åtgärder för all stävja butiksstöldernanaturligtvis också ses som en uppgift för samhället. Härvid bör särskiltbeaktas all det med hänsyn lill den allmänna laglydnaden är viktigt atl inteden uppfattningen sprids att tillgrepp av detta slag lämnas utan ingripandenfrån samhällets sida; det måsle stå klart atl alla former av varulillgrepp iprincip är straffbara. måsle beaktas atl det också kan finnas starkaskäl atl i del enskilda fallet underiåla lagföring; exempelvis hargärningsmännen ofta svåra personliga förhållanden och stort behov avhjälpinsatser från det allmänna. Även andra skäl kan tala för begränsningar ilagföringen. Enligt utskottets mening kan erforderligt underlag för attbedöma vilka åtgärder från samhällets sida som bör sättas in knappast ansesföreligga förrän det har skapats en klarare bild rörande omfattningen avstöldsvinnet. Statistiken över polisanmälda stölder ger nämligen inte någonsådan bild; långt ifrån alla stölder polisanmäls och många förblir oupptäckta.Utskottet finner därför att en närmare undersökning är påkallad. JuU1979/80:15 14 undersökningen kan del bli möjligt för statsmakterna ochansvariga myndigheter att i samråd med handelns och de handelsanställdasorganisationer bedöma behovet av ytterligare åtgärder i förebyggande ochkontrollerande syfte liksom bl. a. med avseende på den straff- ochstraffprocess-rättsliga regleringen. Del bör ankomma på regeringen atl närmare besluta omformerna för undersökningen. Enligt utskottels mening är del dock angelägel atlundersökningens resultat föreligger . Utskottet vill ocksåunderstryka all del av uiskottei förordade undersökningsarbetet inte får tastill inläkt för minskade insatser under undersökningsarbetets gång frånsamhällets eller handelns sida när del gäller atl stävja bulikslillgreppen. Vad ulskotiei sålunda anförl om en undersökning rörandestöldsvinnet inom detaljhandeln bör såsom mening ges regeringen tillkänna. Vad gäller del i moiionen 1191 framställda yrkandetrörande hälerilag-sliftningen vill utskottet uttala följande. Ulskotiei delar den uppfattning som förts fram avmotionärerna och under remissbehandlingen av molionerna, nämligen atlbutiksstöldernas omfattning är beroende av samhällets möjlighet alt ingripa mothäleri-brottslighet. Del finns därför skäl alt skärpa lagstiftningen mot sådanbrottslighet. 1 detta hänseende vill utskottet peka på all regeringen i oktober1979 har beslutat en remiss till lagrådet av bl. a. förslag lill skärptlagstiftning mot häleribroltslighet. Remissen bygger på ett förslag av enarbetsgrupp inom brottsförebyggande rådet, och de föreslagna ändringarna går utpå atl försvåra avsättningen av stöldgods genom alt kravet på styrkt förbrottvid häleribroltslighet slopas i vissa fall. Med hänsyn lill del lagstiftningsarbetesom sålunda pågår bör yrkandet om lagstiftning mot häleribrottslighet inteföranleda någon åtgärd från sida. 1. att riksdagenbeuäffar\de stöldsvinnet med anledning av motionen 1978/79: 1191 i denna del(yrkandet 1) och motionen 1978/ 79: 1754 såsom sin mening ger regeringen tillkänna vad utskoitet anfört om en undersökning rörande stöldsvinnet inomdetaljhandeln, 2. att riksdagenbeträffande häleribrottet avslår moiionen 1978/ 79: 1191 i denna del (yrkandet2). Närvarande: (), (), ÅkePolslam (c), i (fp), (). (),(), (). i (s),(), (), (), (). () och ().