bet · G301UU13 · 1979-12-31 00:00:00 — Regeringen framhåller alt reglerna iöverenskommelserna självfallet måste beaktas när interna stödåtgärder utformas.Handlingsfriheten när det gäller att använda sådana stödåtgärder förväsentliga sociala och ekonomiska mål kvarstår emellertid enligt regeringensbedömning oförändrad. Utskottet konstaterar alltså att åtagandena enligtGATT-över-enskommelserna inte kommer att inskränka möjligheterna att i vårtland föra en aktiv industripolitik i vilken statsmakterna väger in ekonomiska,regionala och sociala hänsyn. Med hänvisning härtill tillstyrker utskottet häraktuella förslag i propositionen. instämmer i denbedömning om bibehållen handlingsfrihet för i de hänseenden somåberopas av finansutskottet och näringsutskoltel. Bland de frågor som förhandlingarna lämnade olösta ingårförsöken att nä en överenskommen tolkning och utvidgning av reglerna förskyddsåtgärder vid marknadsstörning i artikel XIX. Det framhållsi propositionen att det är av största vikt för länder som med en litenhemmamarknad och stort exportberoende att klara regler läggs fast i deltahänseende. Annars, sägs det vidare, finns risken att de handelspolitiskastormakterna tillskansar sig övertag genom att, som redan sker i flera fall,låta reglera delar av sitt handelsutbyte med andra länder eller sinsemellangenom olika former av s. k. frivilliga exportbegränsningar eller andramarknadsreglerande arrangemang. vill uttrycka förhoppningen att deförhandlin,jar inom som fortsätts beträffande skyddsklausulfrågan skallkunna föras till ett för alla deltagande länder godtagbart resultat. Utskottet utgår vidare ifrån att regeringen fortsätter attbeakta intressen i de uppföljningsförhandlingar till MTN som kankomma att äga rum inom , liksom i det delvis nya maskineri som etablerasför att administrera och konkretisera de träffade överenskommelserna. Utskottet vill också understryka vikten av att regeringennu vidtar åtgärder för att informera svenska myndigheter, företag ochorganisationer om innehållet i de olika överenskommelserna. Utskottet hemställer med hänvisningtill det anförda att 1. godkänner följande lillpropositionen såsom bilaga 2 fogade överenskommelser: a) 1979 årsGenéveprotokoll till det allmänna tull- och handelsavtalet, b) överenskommelseom tekniska handelshinder, c) överenskommelseom statlig upphandling, d) överenskommelseom tolkning och tillämpning av artiklarna VI, UU1979/80:13 20 XVI och XXIII i det allmänna tull- och handelsavtalet (den s.k. subventionskoden), e)internationellt nötköttsavtal, O internationellt mejerivaruavtal, g) överenskommelse om tillämpningav artikel VII i det allmänna tull- och handelsavtalet (den s. k.tullvärdekoden), h)överenskommelse om procedurer vid importlicensiering, i) överenskommelse om handel inomden civila flygindustrisektorn, j) överenskommelse om tillämpningav artikel VIi det allmänna tull-och handelsavtalet (den s. k. antidumpingkoden), 2. bemyndigar regeringen att sägaupp konventionen den 15 decem ber 1950 angående varors tullvärde (den s. k. Brysselkonven tionen), 3. lag om ändringi lagen (1977:975) med tulltaxa, dock med den ändnngen av propositionen altikraftträdande sker , 4. lag om ändringi lagen (1979:514) om ändring i lagen (1977:975) med tulltaxa, dock med denändringen av propositionen att i-kraftträdande sker , 5. lagom ändring i tullförordningen (1973: 979), dels 6. godkänner attFolkrepubliken ges tullpreferenser i enlighet med propositionens förslag,dock med den ändringen av propositionen att ikraftträdande sker den 1 februari1980, 7. godkänner denutvidgning av tullpreferenserna för och samt den tullfrihetför ytterligare varor från utvecklingsländerna som förordas i propositionen,dock med den ändringen av propositionen att ikraftträdande sker den I februari1980. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (), (), (), (), (), (), (c), (), Per-OlofStrindberg (m), (), (), (), AxelAndersson (s), () och (). UU 1979/80:13 21 FiU 1979/80:1 y Finansutskottetsyttrande 1979/80:1 y medanledning av propositionen 1979/80:24 om de multilateralahandelsförhandlingarna inom ramen för det allmänna tull- och handelsavtalet(), m. m. har berettfinansutskottet tillfälle att yttra sig över det i propositionen 1979/80:24 omde multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för framlagda förslagetom anslutning till överenskommelse om statlig upphandling Jämte de delar ipropositionen i övrigt som kan beröra finansutskottets verksamhetsområde. Det har sedan lång rid tillbaka varit en svensksträvan att medverka till åtgärder som underlättar handeln mellan länderna. Deöverenskommelser som träffats inom ramen för det allmänna tull- ochhandelsavtalet () om sänkta tullar och begränsningar av andra handelshindermåste därför principiellt sett hälsas med tillfredsställelse för svensktvidkommande. Enligtredovisningen i propositionen skulle de viktigare industriländerna underperioden fram till sänka sina tullar på industrivaror med igenomsnitt . För skulle motsvarande tal vara . Med det lågalullskydd har med tullfrihet för en mycket stor andel av importen börtullsänkningarna inte vålla några svårare omställningsproblem för svenskindustri. Till yttermera visso är för svensk del vissa känsliga varorundantagna från tullsänkningen eller endast i ringa mån berörda. Det gäller bl.a. teko och skor liksom järn och stål. För svensk exportindustri bör de nuutlovade tullsänkningama vid import till i första hand , Canadaoch innebära vidgade möjligheter till effektiv konkurtens. Till bildenhör att de önskemål man från svensk sida haft om tullsänkningar i Spanienkunnat uppnås genom det frihandelsavtal som slutits mellan EFTA-länderna ochSpanien. Utskottettillstyrker från sina utgångspunkter förslaget i propositionen atttullavvecklingen sker med två åttondelar . Ifråga om den s. k. subventionskoden anför departementschefen att resultatet ärtillfredsställande för svensk del. UU 1979/80:13 22 åtarsig att underkasta sig en striktare disciplin vidbruket av utjämningstullar. Det finns, anför departementschefen, för ett litet,handelsberoende land som anledning att välkomna en ökad intemationelldisciplin vid bruket av subventioner. Detta innebär givetvis också att reglemamåste beaktas när svenska stödåtgärder utformas. Enligt departementschefenkvarstår dock handlingsfriheten oförändrad när det gäller att använda intemastödåtgärder för väsentliga sociala och ekonomisk-politiska mål. Dennya antidumpingkod varom överenskommelse träffats innebär, enligt vad somanförs i propositionen, vissa uppmjukningar i förhållande till den nu gällande.Det anses inte uteslutet att ändringarna kan leda till att svensk industri iframtiden kommer att mötas av ett ökat antal antidumpingåtgärder på sinaexportmarknader. De förbättringar, å andra sidan, som skett i fråga omtillämpningen av koden överväger emellertid enligt föredragandens mening så attöverenskommelsen som helhet får anses vara tillfredställande för . Utskottethar i fråga om subvenfions- och antidumpingkoderna inga från departementschefenavvikande uppfattningar utan tillstyrker att de godkänns från svensk sida. Den kungörelse som gäller för svenskastatsmyndigheters upphandling innebär att myndigheterna skall iakttaaffärsmässighet och behandla anbud och anbudsgivare objektivt. Det innebär bl.a. alt dessa myndigheter inte får diskriminera mot utländska anbudsgivare. mån avsteg från affärsmässigheten i visst fall bedöms önskvärt, t. ex. föratt kunna behålla viss industriell kapacitet inom landet, måste dessa beslutfattas av regeringen och inte av myndigheten i fråga. Sverigehar inom ramen för EFTA åtagit sig att inte diskriminera gentemot övrigaEFTA-länders företag vid statlig upphandling. Attöverenskommelse nu träffats inom om statlig upphandling får allmänt settanses gynnsamt för svensk del. har genom offentlighetsprincipen redantidigare medgelt även utländska företag full insyn i anbudsförfarandet vidstatlig upphandling medan det för svenska exportörer ofta förelegat betydandesvårigheter att följa motsvarande upphandlingsärenden i andra länder. Här böröverenskommelsen och det till denna knutna rapportsystemet medföra engynnsammare situation för svensk industris möjligheter att konkurrera. Överenskommelsenfår - i vart fall tills vidare - emellertid begränsad verkan. Storaupphandlingsomräden har undantagits, bl. a. telemateriel och stora delar avkommunikationssektorn. Vidare omfattas inte tjänster och entreprenader. Enbeloppsgräns om 150000 SDR (f n. ca .) Som understryks ipropositionen har i likhet med övriga nordis- UU 1979/80:13 23 kaländer och förbehållit sig rätten att för enskilda upphandlingar avvikafrån principen om nationell behandling när väsentliga ekonomiskpolitiskamålsättningar påverkas. I dessa fall skall även i fortsättningen beslutenfattas på regeringsnivå. Även i övrigt synes överenskommelsen för svensk delinnebära att använda principer vid statlig upphandling kan tillämpas.I fråga om formema kommer dock vissa ändringar att behöva ske till följd avöverenskommelsen. Utskottet tillstyrker attSverige ansluter sig till överenskommelsen. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Eric (), (), (), (), (), (), (c), (),Chrisrina Rogestam (c), (), ;t (), (), (), () och (fp). UU 1979/80:13 24 yttrande SkU 1979/80:3 y 1979/80:3 y 1979/80:24 om de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för Sedan utrikesutskottet hemställt omskatteutskottets yttrande över de i propositionen 1979/80:24 om demultilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för framlagda förslagen om anslutningtill Genéve-protokoll med förslag till ändringar i lagen med tulltaxaoch i tullförordningen, överenskommelseom tillämpning av artikel VII i (dep s. k. tullvärdekoden), överenskommelseom tillämpning av artikel VIi (den s. k. antidumpingkoden),samt förslag lilllullpreferenser för m.m. jämte eventuella motioneri anslutning till dessa delar av propositionen får skatteutskottet anföraföljande. Någramotioner har inte väckts med anledning av propositionen. Utskottet behandlarföljaktligen endast propositionen i vad den avser tullområdet. Dettorde råda allmän enighet om att de strävanden att sänka eller avveckla tullaroch att eliminera och begränsa andra handelshinder som inleddes medKennedyronden och som sedan fortsatt vid de GATT-för-handlingar, vars resultatredovisas i den här aktuella propositionen, i hög grad bidragit till enliberalisering av världshandeln. Dessa åtgärder i förening med systemet medu-landspreferenser har varit avsedda att särskilt förbättra u-ländernashandelspolitiska situation. , som liksom dess föregångarebevillningsutskottet utan reservationer ställt sig bakom de tidigare genomfördagenerella tullsänkningarna och preferenssystemet, finner inte skäl till någonändrad ståndpunkt när det gäller de nu aktuella förslagen. Såvitt utskottet kanfinna bör den begränsade generella tullsänkning, omfattande en fjärdedel av dentotala ned sättningen, som inledningsvis skall genomföras, inte skapa någraproblem för det svenska näringslivet. Åtgärden får däremot anses vara av storbetydelse som ett uttryck för viljan att fullfölja de handelspolitiskaambitioner som manifesterats genom förhandlingarna. Genomförandet av denåterstående delen av UU 1979/80:13 25 tullsänkningsprogrammelskall efter utvärdering bli föremål för fömyat ställningstagande av . Skatteutskottettillstyrker genomförandet av de tullsänkningar som föreslås i propositionenliksom övriga ändringar av tulltaxan. Av en inom upprättadpromemoria framgår att det i propositionen föreslagna ikraftträdandet den 1Januan' 1980 - på grund av bl. a. den sena riksdagsbehandlingen av ärendet -skulle medföra vissa problem för näringslivet. I stället föreslås att deändrade tulltaxebestämmelsema skall gälla fr.o.m. den . Då ettsenareläggande inte strider mot överenskommelsen vid GATT-förhandlingarna ochfrämst dikteras av praktiska hänsyn anser utskottet sig böra förorda en sådanändring av ikraftträdandet. Inteheller beträffande de övriga frågor i propositionen som har direkt anknytningtill tullområdet har utskottet funnit anledning till erinran. Utskottetförordar att den s. k. tullvärdekoden godkänns och att de därmed förenadeåtgärderna i fråga om uppsägning av Brysselkonventionen och ändring avtullförordningen genomförs. Utskottet Ullstyrker också godkännande av den s.k. antidumpingkoden och den föreslagna utvidgningen av tullpreferensema. Närvarande:Erik Wämberg (s), (). (), (), (), förste vice talmannen (), OlleWestberg i (s), (). (), (),(), (), (), () och (). UU 1979/80:13 26 yttrande NU 1979/80:3 y 1979/80:3 y överpropositionen 1979/80:24 om de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramenför det allmänna tull- och handelsavtalet () m. m. har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över de i propositionen 1979/80:24 om de multilateralahandelsförhandlingama inom ramen för framlagda förslagen om anslutningtill överenskommelse om tolkning och tillämpning av artiklarna VI, XVI och XXIII i (den s. k. subventionskoden),överenskommelse om statlig upphandling, överenskommelse om tekniskahandelshinder, överenskommelse om procedurer vid importlicensiering ochöverenskommelse om handel inom den civila flygindustrisektorn. Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnatsav företrädare för utrikes- och handelsdepartementen. Överenskommelsenom tolkning och tillämpning av artiklarna VI, XVIoch XXIH i (den s. k. subventionskoden) innehåller vissa allmänna bestämmelserom såväl subventioner som utjämningstullar. I avtalets artikel XVI föreskrivsen allmän notifikations- och konsultationsplikt för sådana stödåtgärder som"direkt eller indirekt har till verkan att öka exporten eller minskaimporten av en vara" på en avtalsslutande parts område. Härutöver har ettantal till anslutna industriländer gjort åtaganden om förbud mot exportsubventioner.Dessa har exemplifierats i en särskild lista. Ettlands rätt alt ta ut utjämningstullar regleras i artikel VI, där det bl. a. föreskrivs att utjämningstullar inte får påläggas medmindre subventioneringen "förorsakar eller hotar att förorsaka väsentligskada på en befintlig industri eller avsevärt försenar upprättandet av inhemskindustri". Detta s. k. skadekriterium har tillämpats av flertaletGATT-medlemmar. lagstiftning på detta område har dock saknatskaderekvisit. Dennu föreliggande överenskommelsen baseras på och utgör en tolkning avartiklarna VI, XVI och XXIII i . VV 1979/80:13 27 tillseatt användningen av subventioner inte negativt påverkar annat lands intressenoch att utjämningsåtgärder när de vidtas inte utgör onödiga hinder för handeln.Partema i överenskommelsen fastslår att subventioner används av regeringar somlegitima instrument för att främja betydelsefulla sociala ochekonomisk-politiska mål. De erkänner emellertid att subventioner kan hanegativa verkningar på andra länders handelsintressen. De åtar sig därför attsöka undvika att genom bruk av subventioner, vare sig exportsubventioner ellerintema stödåtgärder, vålla annan part skada. Detfinns två möjligheter att vinna rättelse för ett land som anser sig negativt påverkatav ett annat lands subventioner. Vid fall av väsenflig skada skall landet harätt atfunilateralt ingripa med utjämningstullar mot den subventioneradeimporten. Den andra möjligheten är att genom en multilateral prövning i ensärskilt upprättad kommitté för subventioner och utjämningsåtgärder sökautverka godkännande för att inskrida mot den subventionerade importen. USAåtar sig genom överenskommelsen att tillämpa skadekriteriet ochunderkastar sig därmed en striktare disciplin vid bruket av utjämningstullar. Föredragandenanger att åtaganden är ett viktigt resultat av överläggningarna. Hanframhåller vidare att det för ett litet, handelsberoende land som Sverigefinns anledning att välkomna en ökad intemationell disciplin vid bruket avsubventioner. Detta innebär naturligtvis också, påpekar han, att reglema måstebeaktas när svenska stödåtgärder utformas. Handlingsfriheten när det gälleratt använda interna stödåtgärder för väsentliga sociala och ekonomisk-politiskamål kvarstår dock oförändrad. Överenskommelsernaom statlig upphandUng och om tekniska handelshinder Dessa båda typer av handelshinder har intei någon störte utsträckning varit föremål för internationell reglering. Deprinciper som läggs fast för den statliga upphandlingen innebär att lagar,förordningar, förfaranden och tillämpningar rörande varuupphandling verkställdav de berörda myndigheterna skall vara icke-diskriminerande. Parterna iöverenskommelsen skall i detta avseende bevilja varandra en behandling sominte är mindre förmånlig än vare sig den som beviljas inhemska varor respektiveleverantörer, s. k. nationell behandling, eller den som beviljas varje annanparts varor respektive leverantörer. Överenskommelsenomfattar all varuupphandling som verkställs av myndigheter som ingår iöverenskommelsen. De berörda myndigheterna finns för varje part upptagna i ensärskild bilaga. Överenskommelsen tillämpas enbart på upphandlingar vilkasvärde är minst 150000 SDR (Internationella valutafondens särskildadragningsrätter), vilket motsvarar ca 825 000 sv. I likhet med övriganordiska länder och har förbehållit UU1979/80:13 28 sig rätten att för enskilda upphandlingar avvika frånprincipen om nationell behandling i överenskommelsen när väsentligaekonomisk-politiska målsättningar påverkas. Upphandlingar som är oundgängligennödvändiga för den nationella säkerheten eller för nationella försvarssyften ärdärför undantagna. I den svenska förteckningen över de varor för vilka överenskommelsengäller återfinns inte textilvaror eller skodon. Beslut i upphandlingsärendendär sådana vidare bedömningar kan ifrågakomma skall fattas på regeringsnivå. Föredraganden konstaterar att de nu gällande svenska bestämmelsernainnebär att statliga myndigheter inte får diskriminera utländska anbudsgivare.Överenskommelsen kommer i detta avseende inte att medföra några egentligaförändringar för de upphandlande myndigheterna. Överenskommelsen om tekniska handelshinder gäller varoroch omfattar tekniska föreskrifter, standarder och system för provning avvaror (certifieringssystem) utarbetade av statliga och lokala myndigheter ochenskilda organ. Endast när det gäller statliga myndigheter innebär överenskommelsendirekta åtaganden. I övriga fall skall regeringarna vidta rimliga åtgärder somstår till buds för att säkerställa att överenskommelsens bestämmelserefterlevs. Tekniska föreskrifter och standarder får inte utarbetas,antas eller till-lämpas med avsikt att skapa hinder för den intemationellahandeln. Importerade varor får inte heller diskrimineras till förmån förinhemskt producerade varor. Om det finns lämpliga internationella standarderskall dessa läggas till grund för nationella tekniska föreskrifter ellerstandarder. Undantag från denna bestämmelse gäller t. ex. då en internationellstandard inte är ändamålsenlig för att skydda människors hälsa och säkerheteller då den är tekniskt föråldrad. I sin värdering av förhandlingsresultatet på detta områdepåpekar föredraganden att intresset av att tekniska föreskrifter inteonödigtvis tillåts hindra vamflödet över gränserna bör vägas mot myndigheternasintresse av att relativt fritt få agera på föreskriftsområdet i syfte att tatill vara säkerhets-, miljö-, hälso- och konsumentintressen. Överenskommelsensutformning bedöms innebära att myndighetemas rätt att på sakliga grunderrelativt fritt agera inom respektive ansvarsområden inte kommer att inskränkas. innehåller inte någramer detaljerade procedurregler som gäller licensgivning i samband med import.Artikel VIII innehåller vissa bestämmelser angående avgifter och formaliteter isamband med import och export. Artikel XIII behandlar icke-diskriminerandetillämpning av kvantitativa restriktioner. Överenskommelsen behandlar såväl automatisk somicke-automatisk importlicensiering. Automatisk importlicensiering definierassom importli- UV 1979/80:13 29 censieringdär ansökan beviljas utan begränsning medan övriga typer av licensieringssystemfaller under kategorin icke-automatisk licensiering. Icke-automatisklicensiering används för att administrera kvoter och andra importrestriktioner.Systemet får inte ha någon hindrande effekt på importen utöver den som orsakasav restriktionerna i fråga. Föredragandenkonstaterar att procedurreglerna beträffande importlicensiering i stortöverensstämmer med dem som redan tillämpas i och att överenskommelseninte föranleder några ändringar i gällande lag-sUftning. Överenskommelsenom handel inom den civila flygindustrisektorn Denna överenskommelse omfattar i huvudsak civilaflygplan, flygplansdelar och reparaUoner av flygplan. Fr. o. m. den 1 januari1980 skall tullfrihet medges för vissa flygindustriprodukter. Tullfrihetenbinds i och kommer därmed samtliga avtalsslutande parter till del.Tullfrihetens omfattning framgår av en bilaga till överenskommelsen. Dentäcker ett stort antal produkter från färdiga flygplan till motorer, instmment,komponenter och andra delar till flygplan. Överenskommelsen medför också atttullar för reparationer utomlands, vilka bl. a. tagits ut av ,avskaffas. Föredragandenframhåller alt denna överenskommelse bör tillmätas betydelse då den civilaflygindustrisektorn är intressant för svensk del. Utskottet kan i allt väsentligt ansluta sig tillden positiva bedömning av förhandlingsresultatet för svensk del som redovisas ipropositionen. Tullförhandlingarna medför, som föredraganden påpekar,avsevärda tullsänkningar på de marknader utanför det västeuropeiskafrihandelsområdet som är viktiga för svensk export. kommer dock de nyaicke-tariffära överenskommelserna att vara av störte betydelse. De kan sägasinnebära att de deltagande länderna på en rad områden binder sig till en ökadinternationell disciplin och mer omfattande multilateral kontroll av nationellaåtgärder som kan påverka handeln. Del framhålls i propositionen att det är avstörsta vikt för länder som med liten hemmamarknad och stortexportberoende att klara regler läggs fast rörande tolkning och utvidgning avreglerna för skyddsåtgärder vid marknadsstörning. Annars, sägs det, finnsrisken att de handelspolitiska stormakterna tillskansar sig övertag genom att,som redan sker i flera fall, låta reglera delar av sitt handelsutbyte med andraländer eller sinsemellan genom olika former av s. k. frivilligaexportbegränsningar eller andra marknadsreglerande arrangemang. Utskottet vill särskiltunderstryka de slutsatser som regeringen drar UU 1979/80:13 30 rörandeinnebörden för svenskt vidkommande av de här aktuella överenskommelserna.Regeringen framhåller att reglerna i överenskommelserna självfallet måstebeaktas när interna stödåtgärder utformas. Handlingsfriheten när det gälleratt använda sådana stödåtgärder för väsentliga sociala och ekonomiska målkvarstår emellertid enligt regeringens bedömning oförändrad. Utskottet konstateraralltså att åtagandena enligt GATT-över-enskommelsema inte kommer att inskränkamöjligheterna att i vårt land föra en aktiv industripolitik i vilkenstatsmakterna väger in ekonomiska, regionala och sociala hänsyn. Med hänvisninghärtill tillstyrker utskottet här aktuella förslag i propositionen. Närvarande:Ingvar (), (), (), (),(), (), (), LillyHansson (s), (), (), (), KarlBJörzén (m), (), () och ().