bet · G301CU22 · 1979-12-31 00:00:00 — Som ovan något berörts får rcdtiii nu föreliggandeuppgifter tinses visti alt del saknas grundläggtinde förutsiiltningtir för eneffektiv oeh prispresstmde konkurrens pä bosiadsbvggiitidssektorii i storaomräilen diir produkiionstip-partiteiis struktur niimiast ger enmonopolsitutilion. Mot tlennti bakgrund iir det iiödviindigt till fåfram ett underlag för politiska beslut, ett tinderhig som endast kan ges av enptirltimcnltirisk utredning. En säelan utredning bör därftir enligt ulskolielsmening tillkallas sa snart som möjligt. De strukturfrågor som en sådanutredning kommer alt beröra i sitt ttrbele nicd huvudsyftet att åstadkommastindti prisförutstitiningtir har ell naltirligl samband även med vidareöverviiganden om ett niiringspoliliskt program för byggsektorn. Byggnadsprisernas utveckling påverkar direktboendekostntiderna och diirined möjligheterna all tillgodose de grundliiggttndeanspråken på bostäder. Byggnadsprisindex för flerbostadshus steg frän andrakvtirtalct 1977 till kvartalet 1979 med niirtt 40 C'r. niedaii dentillmiinna prisutvecklingen vtir något under 18 9r. Del iirttppenbtirt titt en sådan prisutveckling kan rycka undan grunden för enfiillftiljd tiv de bostadspolitiska intentionerna och måste diirför möttis medkraft. Del iir liiir fragil inte endtist om de iillvarligii problem somtillmiint sett möter bostadsfinansieringen i en inflationsekonomi - här är detuppenbarligen också fråga om för denna sektor specifika problem. Hiirtill ttnknytande frågor htir tidigtire berörts iiivviktinde mening (s) lill utskottets vltrande CU 1979/80:4 v lillniiringsiilskottet över motion (s) om en intensifierad pristivervttkiiing päboendcområdet. Motionen kommer senare alt behandlas av näriiigsutskottet. 4, Överväganden om de allmännyttiga bostadsföretagenssociala merkostnader m. m. dels den del av ulskotletsbetiiiiktmde på s. 26 stim börjar "I bettinktinde" och slutar"'inte vidliis"' bort lyda: Förslaget i den socialdeinokratiskti partimotionen oinöverväganden betriiffiinde förhållanden som påverkar de allmiimiyltigabostttdsföreittgens förvaltningskostnader, bl. a. företagens socialamerkostnader, utgår från den uppenbarligen inte bestridda åsikten att desstiföretags situtition otvivelaktigt bör ytterligare belysas. Mot förslaget htir isak inte tillförts några erinringar. Diircmot har det hävdttls att dettiiskulle vitiii en ätgiird ftir företagen sjiilvti. Delta iir också riktigt niirdet giiller stiktippgifter och bosladsföreliigens synpunkter i övrigt.Motionsförsltigelsceiitrahi innehall iir eiiiellertid inte insamlingen avgrttndmaterialei utan de liverviigtinden i inriktningsfrägor iii. m. som måstegörtis utifrån såviil skilda lokalti fiirhiil- .S I979:S(I. CU 1979/80:22 66 Itmden som prineipielll bosltid.politiskti oehstalsbudgetmiissigti utgångs-puiikter. Mot denna btikgrund hör överviigtindentiuppdrtis ät den allsidigt sitmmansatta bosladsbyggnadskomniission sommolioniirerna föreslagit för iiiidra huvuduppgifter. Skulle en sådan kommissionav någon anledning inte komma att tillkallas bör uppdraget anförtros siirskildasakkunniga så iitt resullatet kan bli överviigiinden och förslag som liimparsig för statsniiik-terntis politiska ställningsttigtinden. Vtid utskottet iinfiirtliiirom bör som sin mening ge regeringen lill känna. dels utskollel under 5 bort hemstälhi 5. belriiffande överväganden om deallinännytliga bostadsföreta gens sociala merkostnader m. tn. till med anledning av motion 1979/80:1833 yrktinde 9 som sin mening ger regering en lill känna vad utskollel anfört. 5. ,\tgarder som sänker kostnaderna fiir drift ochunderhåll dels den del av utskottetsbetiinkande på s. 27 som börjar ""Den ovan"' och slutar"anses tillgodosett" bort lyda: Förslagen i de socialdemokratiska motionerna syftar tillförnyade överväganden om principerna för alt i låneunderlag och panivärdekunna beakta konstruktioner och materitil sorn sänker kostnaderna för drift ochunderhåll. Del bakomliggande önskemålet att friimjii ett optiinalt utnyttjandeav sådana möjligheter torde vara obestritt. Det frågan niimiast gäller aromreglerna för beräkning av låneunderlag uppfyller dessti krav. Ändringar harskett i fråga såviil om byggkostnader och diirlill knutna kapitalkostnader somom drift-och underhållskostnadernas betydelse för boendekostnaden. Del har inomutskollel hävdttls all en sådan översyn skulle vtira en uppgift för densärskilda utredare som skall tillkallas för alt utreda prisutvecklingen inombostadsbyggandet och dess orsaker tn. Del förefiiller emellertid utskottetfrämmande att till en sådan utredares uppgifter higgti överviigaiiden om hurlåneunderiagel skall beräknas utifrån här angivna speciella synpunkter.Utskottet anser i stället att detta är en uppgift som faller inom bostadsslyrelsensgivnii ansvarsområde. 1 avsaknad av initiativ i denna del från styrelsens sidabör påkalla elt direkt uppdrag lill den all göra dessa överväganden.Detta bör ske genom alt riksdtigen som sin mening ger regeringen till kiinnavad utskottet anfört. t/(7.s utskottet under 6 bort liemsliilla 6. beträffande åtgärder som sänkerkostnaderna för drift och underhåll att med bifall till motion 1979/80:1827 och med iinledning av motion 1979/80:1570 som sin mening ger regeringen till kiinna vad inskottet anförl. CU1979/80:22 67 dels den del av utskottetsbetänkande på s. 27 som börjar "allmiint" och slutar"avstyrks därför" bort lyda: Även om det kan finnas skiil som talar mot ett beslut attförlänga underhållslånen och därvid eventuellt precisera nya förutsättningarfinns det inte anledning att avslå frän ett principiellt ställningslagiindefrån sida. I den socialdemokratiska pttrtiniotionen föreslås deltafå formen av en begäran från sida om alt regeringen liigger fram eltförslag under innevarande år. 1 budgetpropositionen (s. 53) koiislat' rtir basladsministernendast att underhållslån kan lämnas även och alt bostadsföretagensålunda även under delta år kan avhjälpa brister i eftersatt underhåll utantitt kostnaderna härför slår igenom på hyran. Konstaterandet dtirtivfullföljs emellertid inte ined någon slutsats för nästa är eller med alt eltkommande förslag aviseras. Delta kan inte tolkas på annat sätt än iittregeringen inte avser att vidta några åtgärder. Regeringen accepterar därmed enutveckling som innebär antingen titt nuvarande underhällsnivå behålls tillpriset av kännbara hyreshöjningar eller alt underhållet skiirs ner drastiskt.Hyreshöjningen motsvarar ca /nr att läggas lill de övrigakoslnadshöjande faktorerna. 1 skilda sammanhang ställs från regeringens sida krav påkommunerna och bostadsföretagen alt de skall inlensifierti sinbostailsbyggnadsplanering. Denna planering är långsiktig och kräver därför attstatsniiikleriia kan ange de förutsättningar som påverkar planeringen medavsevärd framförhällning. För kommunerna och företagen är det sålunda avstörsta vikt att stiilsmak-terna kan ange inriktningen av sina åtgärder i godlid och detta även om detaljerna nu inte kan preciseras. När det gällerunderhällslån måste även beaktas sambandet med hyresförhandlingarnasuppläggning. För att inte kominunernas och bostadsföretagensekoiioiniskii planering skall hämmiis pä ell sätt som innebär alt de på grundav kostnadslägel sviktande initiativen, vtterligare minskar bör riksdtigengörti klart alt ett förslag om avlösning av underhållslanen i någon formkonimer att liiggas fram. Delta bör, i enlighet med den socialdemokratiskapartimotionen, ta formen av att begär ett förslag i ämnet underdeltti år. Därmed har statsmakternas viljeinriktning klargjorts. dels utskottet under 8 bort hemsiiilla 8. beträffande begäran om förslagtill avlösning av underhållslanen att med bifall till motion1979/8(1:1833 yrktinde 8 som sill mening ger regeringen till kiinna vtidutskottet anfört. CU 1979/80:22 68 Vissa målsättningar för nybyggnad dels den del av utskottetsbetiiiiktmde på s. 29 som börjar "Enligt utskottets" och slutar"avstyrks därför" bort lyda: Utskottet konstaterar inledningsvis alt bosltidsininisternnu inte angett nägrti överviiganden om det på något liiiigrc sikt behövligahostadsbvggaiidet och därmed om ett motsvarande produktionsmål. Sniirare ktinbostadsmi-nislerns uttalande uppfattas som :itt hon avstår från konkreta bedömningari avvaktan på redovisningar i tinslulning till en nv långtidsutredning och istället söker inledti en argumentering för åsikten att bostadsbvggnadsbeho-velhar överskattals. uttiilande om till målet förigångsättningen bör vara mer än 65 000 higenlieter har inte gettbostadsministern anledning till annat uttalande än all bvggiindet bör öka-uppenbarligen da utöver nivå. Redovisningen i budgetpropositionen röjer för det fiirstaalt bostadsministem anser sig inte böra la hänsyn till riksdiigensbedtimningtir. något som utskottet finner principiellt anniärkiiingsvårt.Inställningen kan möjligen förklaras om än inte försvaras av en önskan tittinte exponera giipet mellan faktiskt och önskat bostadsbyggande. Riksdtigen mästeemellertid enligt ulskoltels mening fortfarande hävda behovet av alt tiiigemälsitttniiigar som ell underliig för kommunernas och bostadsföretagenspltinering och som utgångspunkt för egnti bedömningar iiv vilkaphmeringsförulsåll-ningar som slatsiiitikteriia måste sktipti i konkretabeslul. Redovisningen i budgetpropositionen röjer för det andrti en passivgrundinställning som ligger nära ett uppgivande av de allmänna bostadspolitiskamålen. Enligt utskottets mening bör en inålsättning precisertis.Del finns iiven anledning alt kombinera denna målsiittning med utlahiiideii somvisiir titt målet kan nås enditsl successivt. Försliiget lill iittalandeii ommålsiitlningcn i den socialdemokialiska partimotionen fyller dessa krav ochutgår från bedömningar av bosttidsbvggnadsbehovet som ansluter till nu kändaförutsiittningiir. genom att som sin mening geregeringen till kiinnti vad ulskoilel här anför, slålla sig bakommolionsulta-laiidei om titt igångsiittningen successivt skall öktis så titt den sistnämnda år uppgår tiil 70 000 higenheter ochdiircfter hälls pä sä jiimti nivå som möjligt. Det sistniimiida iir inte minstviktigt med hänsvn lill möjligheterna att få tillfredsställande produkiionsföruisiitliiingari fråga om bvggarbetskrtift och iiven i övrigt inom den stimmiiiistiitiiproduktionsprocess som bostadsbyggandet utgör. Ett bifall till densocialdemokratiska partimotionen i denna del tillgodoser i rimlig utsträckningäven förslaget i motion 1979/80:1553 (vpk) yrkande 3 a i vad det gällernybyggnad. Det närmast ovtin anförda ger utgångspunkter också förvidare överviiganden. Del niimndti krtivet på en jtiinn och mot behovetsvtirtmde bostadsproduktion mäste htivdas för alt byggnadsarbetiire skall kunna CU 1979/80:22 69 erbjudits verklig anställningstrvgghet. Dä skapas ocksåftirutstitlningar för en ökad rekrytering till deniitt yrkeskår. Öiiskviirdlietenatt titnyllja de reala resurserna i byggandet så jiiinnl som möjligt öppiitirockså möjlighet till prispressande åtgärder förutom den sanihällsekonomiskavinning detta innebär. Byggnadsarbetarna, byggföretagen, beslälltirna ochkommunerna har ett uttalat intresse av en bättre siimhällelig planering varsmål skall vara ett heltäckande näringspolitiskt program för hela byggsektorn. dels utskottet under 9 bort hemställa 9. beträffande vissa målsättningarför nybyggnad alt med bifall lill motion 1979/80:1833 yrkande 1 ochmed anledning av motion 1979/80:1553 yrkande 3 a i motsvarande del som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Åtgärder för att öka byggandet dels den del av utskottets betänkandepå s. 31 som böljar "Utskottet tar" och slutar "ochkonimunerna" bort lyda: Del är enligt utskottets mening uppenbart iitt enbostadsbvggnadskom-niission inte iir den lösning som i första hand övervägtsunder normala förhållanden. Del naturliga hade utan tvivel varit alt regeringenlagt fram förslag och vidtagit ålgiirder mot bakgrund iiv en bestiimd ochkonsekvent hävdad vilja att skapti förutsiittningiir för alt debostadspolitiska målen skall kunna genomföras. Dessa naturliga förutsättningarfinns nu emellertid inte -de bostadspolitiska ätgäderna präglas enligtutskottels mening av passivitet och brist på entydiga mal. Mot dennti bakgrundtinsluter sig utskottet till försltiget iitt begär att enbostiidsbyggiiadskonimission tillkalhis så att i denna ordning initititiv ochmöjligheter lill ell ökat bosltidsbyggande kan las lill vara. Det är enligtutskottets mening inte liingre möjligt titt. som regeringen har gjort,från gång till annan påpeka att det ytterst är kommunerna som har ansvaret förbostadsbyggandet men underlåtit att skapa de grundliiggandeförutsiittningarna för ett ökat bostadsbyggande - förutsättningar som måsteskapas genom statstnaklemas beslul. Utskottet tillstyrker därför förslaget iden socialdemokratiska partimotionen om en bosladsbyggnadskommission inedallsidig sammansälling. dels utskottet under 15 bort hemställa 15. beträffande en bosladsbyggnadskommissionatt med bifall till motion 1979/80:1833 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till kiinna vad utskottet anfört. CU 1979/80:22 70 dels den del av utskottetsbelänkande som på s. 32 börjar "Utskottet noterar" och på s. 33slutar "annat sammanhang" bort lyda: Förslaget i den socialdemokratiska partimotionen innebäratt skall uttala sig för en ökning av flerbostadshusen och en ökningav den andel småhus som upplåts med hyres- och bostadsrätt samt att ökningen avproduktionen skall ske genom ds allmännyttiga och folkrörelsekooperativabostadsföretagen. De föreslagna uttalandena har förutsatts vara av den typ somäven lidigare använts - en viigledning för kommunerna och sålunda inte syftandetill en kommunvis av statsmakterna fastlagd kvotering. Uttalandena riktar siginte mot någon hustyp som sådan - deras utgångspunkt är att ange en inriktningav byggandet som iir önskvärd utifrån bostadssociala synpunkter. Elt byggandeav stora lägenheter i ägda småhus och små lägenheter i flerbostadshus lederlill segregation. Ett huvudsyfte måste vara all få varieradlägenhetssammansältning vid samtliga besiitningsformer. Strävanden alt uppnåen socialt acceptabel och väl fungerande bostadsmiljö förutsätter tillgång utbyggd kollektiv service. kraven på en allsidigbefolkningssammansätlning och kraven på en god hushållning med energi för bl.a. uppvärinning och transporter har motverkats av attsmåhusbyggandet fått överstiga byggandet av lägenheter i flerbostadshus. Deallmännyttiga bostadsföretagen bör, som tidigare, ha en dominerande ställning.Folkrörelsekooperationens specifika företräden före elt fritt utnyttjande avbostadsrätten i främmande syften kan knappast bestridas. emot en sådanbakgrund är de i motionen framförda förslagen till uttalanden lämpliga ochbehövliga. Utskottet tillstyrker sålunda att följer delsocialdemokratiska motionsförslaget. Därmed tillgodoses i väsentliga delar ävenförslaget i motion 1979/80:1553 (vpk) yrkande 3 b. dels utskottet under 17 bort hemställa 17. beträffande inriktningen avnyproduktionen att med bifall lill motion 1979/80:1833 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1979/80:1553 yrkande 3 b som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anförl, Kartläggning av de ungas bostadsbehov m. m. dels den del av utskottets belänkandepå s. 33 som börjar "Utskottet delar" och slutar "avstyrksdärför" bort lyda: Utskottet ansluter sig till del i den socialdemokratiskapartimotionen framförda förslaget att de ungas bostadsbehov kartläggs och attätgiirder CU1979/80:22 71 vidtas för att minska bosladslösheten blandungdomen. Det torde inte ha bestrills att ungdomens möjligheter att få lämpligbostad nu inte kan tillgodoses. Det grundläggande hindret är. förutom desvårigheter som ligger i ett allmänt sett för lågtbostadsutbud, att i vissa kommuner och orter lägenhetsbeslåndet är ensidigtsammansatt. Det kan vara frågan om elt ensidigt utbud av ägda småhus och ävenelt ensidigt byggande av lägenheter i övrigt som kräver för ungdom i tillmänhelinte överkomliga kapitalinsatser. Det gemensamma är en brist på lämpligahyreslägenheter. Enligt utskottets mening skulle en föreslagen kartliiggning avbostadsbehovet utifrån denna utgångspunkt kunna bidra lill att påverka denkominunaht planeringen. En föreslagen kartläggning bör därför initieras så allsystematiska åtgärder främjas. dels utskottet under 19 bort hemställa 19. belriiffande kartläggning av deungas bostadsbehov m. m. all med bifall till motion 1979/80:1833yrkande 3 som sin mening ger regeringen lill känna vad utskottet anfört. Belåning av vissa gemensamma utrymmen dels den del av utskottetsbetiinkande på s. 38 som börjar "'Det finns" och slutar "givnautgångspunkter" bort lyda: Utskottet har sålunda ansett att de projekt som planeratsoch projekterats utifrån andra förutsättningar än de som bostadsslyrelsen nupreciserat inte skall vagras lån med hänvisning just till styrelsensföreskrifter. För alt definitivt klargöra detta bör inommolionsyrkandels ram påkalla en sådan lösning av övergångsfrågorna attförutsättningarna inie principiellt rubbas för äldre projekt. Detta bör skegenom att med anledning av motionen som sin mening ger regeringenlill känna vad utskottet anförl. dels utskottet under 25 bort hemställa 25. beträffande belåning av vissagemensamma utrymmen alt med anledning av motion 1979/80:582 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, dels den del av utskottetsbetänkande som på s. 39 börjar "Motionärernas ståndpunkt'' och på s. 40slutar "avstyrks därför" bort lyda: Regeringens förslag innebär sålunda attproduktionskoslnadsbelåning blir möjlig vid obunden anbudsupphandling medan deninte blir möjlig vid CU1979/80:22 72 förhandlingsentreprenad och egenregibygge. Denfiireslagnti regeln iir formell och medger iiigti undtmtag. Även om 1. ex. enförhiiiidliiigseiilrcprc-iiiid iiinebiir till upphandling kiiii konslaterasvtira iippenbiirt mer fördeltiktig ån en bedömd anbudsupphandling får densiiinre belåningsin('ijlighetcr. Regeringens motivering för all genom en iindring tivlåiictmderlagsregler-iiti i stik iindra konkurrensvillkoret för statligbostadsbehiiiiiig förefiiller utskottet inte övertygande. För del första skulleett bifiill till regeringens förslag innebiirti titt nian föregrep denutviirderiiig av koiiktirrensvillkoret som pågår innan ställning las fill omdet finns ett behov att iindrti elet. För tiet iindra och i sak tillvttrligttreiir all regeringsförslaget rtijer ett friimlingskiip inför verkligheten.Bosladsministeriis tes iir beslickiiiide: "konkurrens" verkar gynnsamtpå kostnadsutvecklingen. Detta kan varti rikligt som en teoretisk modell - dengrundfriigti som troligen avsiktligt inte bcnirts av hiinsyn till närliggandeproduktioiisinlressen iir om bvggmarknadeii fungerar enligt denntiteoretiska modell. Utskottet har i andra saiiiinaiihtiiig konslaterttl att detbehövs en genomlysning av prisbildningen inom byggsektorn mot bakgrund av atttinbudspriserna ökar på ell siitt som inte kan förklaras av målbarti faktorer.Åndriiigamtt i strukturen på byggsektorn har oslridigt minskatföriilsättningariia för titt generellt tillttmpa den klassiska ekonomiskakonkurrensmodellen. Utskottet har föriitsalt att det fiinns en bredenighet bakom del självklarii krtivet på att förutsiiltningslöst imdersöktiprisbildningens orsaker. Om ytterligare faktisk klarhet skapas i dessaavseenden finns det biitlre möjligheter alt bedöma om och på vilket siittkonkurrensvillkoret bör få ändrad utformning. Utskottet konstaterar redan pådenna grund att ändringarna av reglerna för beräkning av låneunderlag t. v.btir vtira neutrtihi i väntan på all konkurrensreglerna inkl.konkurrensförutsiittningarnti utvärderats. Utskottet noteriir i deltasammanhang att de underhaiidsredo-visningar av konkurrensvillkorets effektersom gjorts inom bostadsslyrelsen -och för vilka styrelsen f. o. inteuttryckligt åtagit sig ett ansvar-iir grundade på ett så begränsat ochbristfälligt material att de t. v. inte kan liiggiis lill grund för några somhelst slutsiitser. Del anförda har lett utskottet till bedömningen altriksdagen bör följa förslaget i den socialdemokratiska partimotionen och gemöjlighet till produktionskoslnadsbelåning även vid deftirhandlingsentreprentider och egenregibyggen som kan godttis enligt ett i sakoförändrat konkurrensvillkor. Det blir därmed inte fråga om att främja dessasenare upphtiiidliiigsformer -syftet är alt i avvaktan på ett användbartytterligare bedömningsundcrlag lillänipa nuvarande villkor. Detta innebär atttilliinipningen av sislniimndtt upphtindlingsformer fortfarande utsätts för enkritisk prövning tiv liinsbo-stiidsniininden från fall lill fall. Vad utskottetanfört i demm del böi- rikstlageii med bifall lill förslaget i densocialdeniokratiska partimotionen som sin mening ge regeringen till kiinnti. 1anslutning lill denna bedömning av det konkreta motionsvrktindet böi- CU 1979/80:22 73 enligt utskottets mening noteriis alt överväganden iivenär påkttllade om hur byggföretagens återstående markimiehiiv - stort inomvissti regioner - skall kunna göras åtkomligt för byggande till denmarkprisnivå som gäller vid expropriation från annan än byggförettigare.Byggföretagare har i uppmärksammade rättegångar sökt visa de vinstmöjligheterde har niir de kan utnyttja en fiiklisk lokal monopolställning. Utskottet harförutsall alt enhälliga heslut (CU 1979/80:10) om att påkalla enöversyn tiv ersättnings-rätten i dessa fall leder till omedelbara och snabbaöverväganden från regeringens sida. dels utskottet under 26 bort hemställa 26. beträffande grunderna förproduktionskoslnadsbelåning alt med anledning av regeringens förslagoch med bifall till motion 1979/8(hl833 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört, Låneandelen för enskilt ägda hyreshus dels den del av utskottetsbelänkande pås. 44 som börjar "Frågan om" och slutar "behandlasnedan (4.13.1)" bort lyda: Frågan om låneandelen för enskilt ägda hyreshus har vidflera tillfällen behandlats av riksdtigen. Det har diirvid markerats enmotsättning mellan å ena sidan de borgerliga riksdagspartiernas önskan allgynna de enskilda hyresvärdarna och å andra sidan den socialdemokratiskaståndpunkten alt vtterligare lånefördelar för dessa byggherrar endast ökar deraslångsiktiga vinstmöjligheter utan någon motsvarande nytta för de boende. mening bör statsmakterna påla sig endast kostnader som klart främjarde bostadspolitiska målsättningarna. Denna ståndpunkt leder till att utskottettillstyrker förslaget i motion 1979/80:1516 yrkande 1 om alt låneandelen förenskilt ägda hyreshus sänks från lill lidigare gällande medinolsvarande sänkning även av säkerhelsgränserna. Anslagsfrågan - ett bifalllill förslaget medför minskad belastning på statsbudgeten med 50 milj. kr. -behandlas nedan. dels utskottet under 31 bort hemställa 31. beträffande låneandelcn förenskilt ägda hyreshus alt med bifall till motion 1979/80:1516 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskollel anförl. 6 1979/80. CU 1979/80:22 74 (/(7.S den del av utskottetsbetänkande på s. 45 som btirjar "Del har"" och slutar"yrkande I ti"' bort lyda: Regeringens ståndpunkt alt hyresförlusllångivniiigen hörupphöra helt med utgår från två redovisade bedömningar: titthyresförlustlånen inte utgör någon slimulans lill ökat bostadsbyggande och attkommimer som har utgifter för tomma lägenheter sktill kunna kompenseras genomextra skatteuljämningsbidrag i vissa fall. Bosiadsniinisterii medger själv tittdet i vissa fall inte torde vara möjligt för vissa allmiimiyltigabostadsförettig till på egen hand eller tillsammans med konimunerna klara de ekonomiskapåfrestningarna. Utskottet har för sin del inte övertygals om allhyresförlusllångivningen saknar betydelse för bygginitialiven. Tvärtom hartrovärdiga uttryck getts för att en utebliven lånemöjlighet i ett redan iövrigt kiinsligl kostnadsliige i vissa fall kan vara just den fiiktor somytterst leder till iitt byggprojekt liiggs ner eller skjuls upp.