bet · G301KrU28 · 1979-12-31 00:00:00 — I motion 1246 harframhållits att VlSIR;s ungdomsförbund, som f. n. har ca 10000 medlemmar, väluppfyller de krav som ställs på en för erhållande avstatsbidrag. Organisationen har av ungdomsrådet föreslagits bli statsbidragsberättigad.Utskottet vill för egen del framhålla att förbundet bedriver en verksamhet somär mycket betydelsefull för folkhälsan. Utskottet tillstyrker att underförevarande anslag för nästa budgetår beräknas medel till ett halvt grundbidragtill VISIR;s ungdomsförbund. Vid bifall till förslaget om ett halvtgrundbidrag till VISIR;s ungdomsförbund och i övrigt till vad som föreslagitsunder förevarande punkt i propositionen kommer enligt utskottets beräkningmedelsbehovet för grundbidrag att uppgå till . För det samlademedelsbehovet under anslaget bör enligt utskottets mening för nästa budgetåranvisas ett förslagsanslag av . KrU 1979/80:28 12 delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att med anledning av proposition1979/80; 100 och motion 1979/80:1246 samt med avslag på motion 1979/80: 1684till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m.m. /81 anvisar ett förslagsanslag av , 2.Anvisande av medel till allmän fritidsverksamhet (punkt 5) , , ,, , och (alla s) anser att utskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse; Densocialdemokratiska regeringens proposition om skolans inre arbete(prop. 1975/76:39) innefattade också ställningstaganden tillbarnstugeutredningens förslag i betänkandet Barns fritid. Därmed markerade dendåvarande regeringen sin helhetssyn pä uppväxtmiljön för barn och ungdomar därbåde fritiden och skolan är av stor betydelse. Genom den gemensammabehandlingen av såväl skola som fritid fick propositionen karaktären av enbarn- och ungdomspolitisk reform även om förnyelsen av skolans inre arbete komatt stå i förgrunden. Ett konkret uttryck för socialdemokraternas strävan attförbättra uppväxtmiljön för barn och ungdomar var införandet av ett stöd på 25milj. till allmän fritidsverksamhet i kommuner. Detta stöd tilldeladeskommunerna under /78. Statsbidragetvar i första hand avsett som stöd och stimulans till föreningslivetsverksamhet. Först när föreningslivet inom en kommun saknade möjligheter attpåta sig sådan verksamhet skulle bidraget få användas till kommunalfritidsverksamhet. I1978 års budgetproposition (prop. 1977/78; 100) föreslog den dåvarandeborgeriiga trepartiregeringen att bidraget skulle slopas. Socialdemokraternayrkade avslag på detta förslag, som av dem betecknades som en avveckling av enviktig del i SIA-reformen. Ett stort antal föreningar som engagerats iverksamheten stödde kravet att anslaget skulle finnas kvar. Genom uppvaktningaroch andra kraftfulla opinionsyttringar krävdes ett fortsatt statligt stöd. Denborgeriiga riksdagsmajoriteten drev dock igenom regeringens förslag. Underdet år bidraget fanns hann föreningslivet utveckla en livlig verksamhet,främst i form av eftermiddagsverksamhet för barn och ungdom. Bidragetmöjliggjorde glesbygdsverksamhet, aktiviteter i nybyggda bostadsområden,temadagar, lovverksamhet och särskilda satsningar på föreningslösa ochhandikappade barn och ungdomar. Föreningslivet var också i full gäng med enomfattande planering av olika verksamheter inför kommande år dä den borgerligamajoriteten avvecklade bidraget. Utskottet vill strykaunder det stora behov som finns när det gäller en KrU1979/80: 28 13 ökad omsorg särskilt för de mindre barnen, före och efterskolan. Genom att samhället satsar resurser pä attraktiva fritidsaktiviteterökar möjligheterna att aktivera barn och ungdomar och kanalisera derasverksamhetslust och initiativförmåga. Ett engagemang kan i mängafall betyda att barn och ungdomar får bestående fritidsintressen. Ungdomar somtidigt kommer med i någon föreningsaktivitet har större benägenhet tillföreningsengagemang senare i livet. I mänga kommuner, där fritidshemsverksamheten inte hunnitbyggas ut i erforderlig utsträckning, utgör ett statsbidrag tillfritidsverksamhet en förutsättning för att barn och ungdomar skall kunnaberedas både omsorg och stimulerande aktiviteter då föräldrarna yrkesarbetar.Det är enligt utskottets mening även angeläget att föreningslivet känner attdet har ett starkt stöd frän samhället för sin verksamhet bland barn ochungdom. Av de redovisningar som kommunerna inlämnat till statensungdomsråd framgår att verksamheten genomgående har upplevts som mycketpositiv. Den resurs som statsbidraget utgjorde var för flertalet kommuner enförutsättning för att aktiviteter inom den allmänna fritidsverksamheten i störreutsträckning skulle kunna komma i gäng. Behovet av aktiviteter visade sig vara mycket större änman kunnat förutse, och deltagandet har därior varit stort främst bland eleverpå läg-och mellanstadiet. De elever som deltagit har över lag varit mycket positivatill verksamheten. Att många elever, som inte tidigare deltagit i organiseradverksamhet, aktiverats ses som speciellt tillfredsställande. Skolans roll i barnkulturarbetet framhålls i olikasammanhang. Utskottet vill kraftigt understryka detta. Barnkulturarbetet fårenligt utskottets mening inte begränsas till skolan. Det handlar i hög grad omatt under elevernas fritid ge dem möjligheter att ta del av kulturellaaktiviteter som grund för ett aktivt fortsatt engagemang. Inte minst är detangeläget att samhället, t. ex. genom föreningslivet, erbjuder attraktivaalternativ till det kommersiella fritidsutbudet. Dessa insatser skulleförstärkas om statsbidraget till allmän fritidsverksamhet äter infördes. Med hänsyn till det angelägna i den allmänna fritidsverksamheten,som är en väsentlig del i den helhetssyn som kännetecknade SIA-beslutet, börenligt utskottets mening statsbidraget till allmän fritidsverksamhet /81. Utskottet föreslår därtör att ett särskilt bidrag till allmänfritidsverksamhet i kommunerna införs i statsbudgeten för /81.Statsbidraget bör uppgå till 30 milj. kr. Bidraget bör utgå enligt deriktlinjer som fastställde (KrU 1976/77: 34) dock med dettillägget att bidraget också bör utnyttjas för att stimulera kulturellaaktiviteter för barn i föreningslivets regi. Vid bidragsgivningen bör såledeseftersträvas ett så allsidigt utbud som möjligt, med en prioritering avideella organisationer som inriktar sina insatser på kulturaktiviteter lör barnoch ungdomar. KrU1979/80:28 14 Vad utskottet nu anfört innebär att utskottet tillstyrkermotion 506. Vid bifall härtill blir även motion 455 i huvudsaktillgodosedd. att med anledning avmotion 1979/80:455 och med bifall till motion 1979/80:506 yrkandena 1 och 2till Bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner för /81under nionde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av . attdisponeras enligt de i sistnämnda motion förordade riktlinjerna.