bet · G301CU18 · 1979-12-31 00:00:00 — För att öka förståelsen för hur energi kan sparas är detviktigt att information ges om metoder, tillgänglig teknik m. m.Utredningsmannen skall därför beakta behovet av inforination om mätning ochdebitering av varmvatten- och värmeförbrukning om ett systern härför införs. 1denna fråga bör samråd ske med energisparkoinniillén. Utredningens arbete beräknas pågå . tillkalladestatsrådet med stöd av regeringens bemyndigande en delegation försolvärme och bränslen som kan ersätta olja (oljeersätlniiigsdelegationen). Avdirektiven framgår bl. a. följande. Delegationen bör ha till uppgiftatt närmare studera de tekniska, miljömässiga, ekonomiska och organisatoriskaförutsättningarna för att öka utnyttjandet av solvärme och av bränslen som kanutgöra alternativ till olja i landels energiförsörjning. Förslag för attundanröja nuvarande hinder bör lämnas. Särskild vikt bör därvid läggas påsådana alternativ vilka på grundval av nu känd teknik och kända ekonomiskaförutsättningar bedöms ha möjlighet att införas och varaktigt ersätta merabetydande kvantiteter olja redan i ett tioårsperspekliv. Skogsavfall, kol ochtorv bör härvid prioriteras. Beträffande sådana alternativ till olja som kan fåbetydelse på lite bör delegationen i sill arbete prioriterasolvärme. Delegationens arbetsområde bör inte gälla naturgas och uran efiersomdessa områden övervägs i särskild ordning. Delegationen bör vidare beaktahushållningen ined mark och . Delegationen bör även ha lill uppgift altstudera och om möjligt lämna förslag lill åtgärder för att höja landetsberedskap i fråga om här nämnda energislag. Delegationen bör vidare hälla sig informerad omutvecklingen beträffande fjärrvärme och ta initiativ lill åtgärder i syfte attintroducera solvärme och bränslen som alternativ lill olja förfjärrvärnieproduktion. Det är angelägel att en nära samverkan sker meddelegationen (Bo 1978:03) för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse. Av vad jag har anfört framgår att skilda slag avåtgärder i syfte all utveckla och att tekniskt, iniljöniässigt och ekonomisktutvärdera samt introducera solvärme och alternativa bränslen har initierats avsåväl staten som kommuner och enskilda. En ökad samordning av insatserna börkomma till stånd så att solvärme och sådana bränslen kan införas ienergiförsörjningen på ett planmässigt sätt. Delegationen bör inom ramen förstatsmakternas beslut ta initiativ lill utredningar, förhandlingar och andraåtgärder syftande till alt en ökad användning av andra bränslen än olja kommerlill stånd på ett sätt som är acceptabelt från miljösynpunkt. Det är angelägel att delegationens överväganden ochförslag redovisas kontinuerligt. Härigenom erhålls successivt ett underlag föråtgärder som syftar lill all minska landels oljeberoende. Nära samarbete bör ske mellan delegationen och industri,kommuner, enskilda samt berörda organ t. ex. överstyrelsen för ekonomisktförsvar, statens industriverk, , statens planverk,. , delegationen för energiforskning,statens CU1979/80:18 14 råd för byggnadsforskning, nämnden förenergiproduklionsforskning, delegationen för frågor om energihushållning ibefintlig bebyggelse och transportforskningsdelegationen. Delegationens arbete bör enligtdi.-ektiven bedrivas i en första etapp lill utgången av april 1981.Delegationen h;ir bl. a. avgivit rapporten avenergiteknik för oljeersällning. Förslag lill komplettering av nuvarandestatliga stödformer. Delegiitionen tinser att tillräckliga skäl saknas för atti en första fas inkludera investeringar inom byggnadsområdel i ett nyttstödsystem för investeringar i åtgärder för energihushållning. Underförutsättning att erforderliga medel ställs till förfogande bör del enligtdelegationen vara tillräckligt all eventuella förändringar av del befintligastödprogrammet görs för att stimulera experimentverksamheten. 1 betänkandet CU1979/80:17 lämnas sainmtin-fattningsvis en redogörelse för denna verksamhet. 4.1 Energisparplan för befintlig bebyggelse m. m. beslul medanledning av förslaget lill energisparplan för befintlig bebyggelse (prop.1977/78:76, CU 1977/78:31) innebar bl. a. att på förslag avcivilutskoltel och med godkännande av propositionen beslöt alt riktpunktenskulle vara alt neltoenergiförbrukningen i det befintliga byggnadsbeståndet år1988 är lägre än vid beslutstillfället. En omprövning avprogrammet förutsattes ske inför /82. Sedermera har beslutat om vissa ändringar avstödet för energibesparande åtgärder i bostäder. Sålunda beslöt år1979 (prop. 1978/79:115 bil. 3, CU 1978/79:37) om ändringar i avsikt att styrastödet lill åtgärder som från samhällets utgångspunkter är de mest önskvärda. Som framgått ovan (s. 10-11) tillkallade regeringen år1978 i samband med riksdagsbeslutet om energisparplan för befintlig bebyggelseen delegation för frågor om energihushållning i befintlig bebyggelse,energihushållningsdelegationen (EHD). Delegationen, som harparlamentarisk förankring, har lill uppgift alt följa genomförandel avenergisparplanen. Enligt vad som angivits i budgetpropositionen (bil. 16 s.136) avser EHD att presentera ett utförligt underlagsmaterial för denomprövning av energisparandels omfattning och inriktning som skall ske /82. För alt ta fram delta material anger bostadsministem allEHD lagt ut ett 20-lal forsknings-och utredningsprojekt till olikaforskningsinstitutioner och högskolor. Vissa av dessa projekt presenteras ibudgetpropositionen (bil. 16 s. 136-137). I flera av de motioner som utskottet lar upp i dettabetänkande behandlas frågor som övervägs också av EHD och som delvis kommer attutgöra CU1979/80:18 15 underlagsmaterial för statsmakternas beslul omenergisparprogramniets utformning efter /82. 1 några motioner begärs ändringar i föreskrifterna tillenergisparförordningen (EN). Sålunda begärs i motionen 1979/80:748 (m) en ändring avföreskrifterna så alleldsladsvolymen inte blir avgörande för möjligheten tilllån och bidrag vid övergång till vedeldning. 1 motionen erinras om att iföreskrifterna lill EN angetts att övergång lill vedeldning skall ha varaktigkaraktär och alt eldstaden bör ha sådan volym att ved inte behöver fyllas påmera än 2 ä och all tillgång lill fritt bränsle normaltförutsätts. Enligt motionärerna bör del inte vara av avgörande betydelse hurmånga gånger påfyllning behöver ske för att lån eller bidrag skallkunna utgå. Huvudsaken är att oljeförbrukningen minskas. Även i motionen 1979/80:1830 (c) berörs föreskriftemii förövergång till vedeldning och anförs att dessa innebär bindningar som intealltid är inotiverade. a. anser motionärerna del uppseendeväckande alt kravpå fritt bränsle ställs upp som en stödförulsättning. låt vara alt kravet inteformulerats helt undantagslöst. Den i motionerna upptagna frågttn har behandlats i ettinterpellationssvar i . Därvid anfördebostadsministem alt en utvärdering av energisparplanen pågår och all en ändringav reglerna om finansiellt stöd för övergång lill vedeldning borde anstå iavvaktan på utvärderingen. Bostadsslyrelsen hade - enligt vad som upplystes iinterpellationssvaret - för avsikt all informera länsbostadsnämnderna om enliberalare tolkning av bestämmelserna beträffande slödel vid övergång lillvedeldning. Ävenenligt utskottets mening bör den pågående utvärderingen avvaktas , innanställning las lill ändring av reglerna enligt förslagen i motionerna 1979/80:748(m) och 1979/80:1830 (c). Utskollel förutsätter alt reglerna ges en sådanutformning att ett minskat oljeberoende uppnås. avstyrksined hänvisning lill del anförda. 1 motionen 1979/80:1512 (m) yrkas att gerregeringen till känna all övergång lill fast bränsle från olja skall omfattasav energisptir-slöd. Som framgått ovan (s. 5) ger gällande regler möjlighettill det stöd som förordas i motionen. Något tillkännagivande ärsålunda inte erforderligt. Beträffande den i motionen speciellt upptagna fråganom stöd för övergång lill uppvärmning med halm i stället för med olja villutskottet upplysa om att inom ramen för gällande regler möjlighet ges atterhålla sådant stöd. Stöd för övergång till eldning med halm har ocksåbeviljats. Ett beslut om att sakkunnig rådgivning ienergisparfrågor skall finnas vid lantbruksnämnderna i avsikt att ge råd lilllantbrukare som vill övergå till uppvärmning med eget bränsle eller spillenergibegärs i motionen 1979/80:1831 (c). Kostnaderna för denna rådgivning föreslåsbelasta anslaget Vissa energibesparande åtgärder inom CU 1979/80:18 16 Utskottet instämmer i vad i motionen anförts om viklen avatt förnybarti energikällor utnyttjas i ökad onifttttning och all ny teknik förinhemska bränslen införs för att minska oljeberoendet. Motionärerna anser tittkommunernas rådgivare främst är inriktade på energibespiirtinde åtgärder ibostadsbeståndet och inte på alternativa uppvärmningsfornier. Vid behandlingen av propositionen omenergipolitiken (prop. 1978/79:115 bil. 3) anförde ett enhälligt civilutskoit(CU 1978/79:37 s. 18) att beslut bl. a. utgick från alt stinihällelförutom ekonomisk stimulans skulle genom information och teknisk rådgivning påverkafastighetsägare och hyresgäster all ta initititiv lill energisparåtgärder ochatt en koinniuntil service snabbi borde byggas upp. I saninittnhanget bör ävenerinras om alt medgett att bidrag till koniinunem;i för informations-och rådgivningsverksamhet m. ni. beviljas intill ett belopp av 95 milj. kr. En väl utbyggd rådgivningsverksamhet är viktig och bidrttrtill att sanihället kan styrti energisparverksaniheten så att insattti resurseranvänds så effektivt som möjligt. Vad beträffar rådgivningen om energisparstödför bosläder bör denna alltjämt åvila kommunerna. Vad däremot angår åtgärderför all underlätta införandet av ny teknik för inhemska bränslen baserade påjordbrukets reserver i delta sammanhang kan det som motionärerna anför finnasskäl att rådgivningen utformas annorlunda än f. n. Utskottet förutsätter altdenna fråga övervägs av regeringen. Motionen 1979/80:1831 (c) får anses i interinga grad tillgodosedd med det anförda. En begäran om en översyn av energisparplanen i syfte attbibehålla den kulturhistoriskt värdefulla bebyggelsen begärs i motionen1979/80:751 (s). Även enligt ulskollelsnieningär det av stor vikt att låne-ochbidragsreglerna utformas så alt inte kulturhistoriska värden inom bostadsbeståndetgår förlorade. Frågan uppmärksammas i energihushållniiigsdele-gationenspågående arbete med en omprövning av energisparplanen. Vidare harriksantikvarieämbetet gjort en kulturhistorisk besiktning av husbeslån-det frånenergisynpunkl. Det bör vidare erinras om alt kulturhistoriskt värdefullbebyggelse givils särskilt skydd i byggnadslagstiftningen. Sålunda föreskrivs ibyggnadsstadgan (38 S) alt byggnad som är av större värde ur bl. a.kulturhistorisk synpunkt inte må förvanskas genom arbeten på själva byggnaden.Slutligen bör nämnas att en proposition om ändring i byggnadsstadgan lillskydd för bebyggelseiniljöer avses föreläggas under mars månad 1980.Med hänvisning lill pågående arbete avstyrks motionen. Enligt förslag i motionen 1979/80:1494 (c) bör som kravför byggnadslov och finansiellt statligt energisparstöd föreskrivas att rökkanal för fastbränsleanläggning sktill installeras vid nybyggnttd och vid meraonifatlande ombyggnad av småhus och mindre flerfamiljshus när det gällerpermanentbebyggelse. CU 1979/80:18 17 har i en rapportden behandlat anpassningsbara uppvärniningssyslein inybyggnader. För att anpassa byggnader lill olika typer av uppvärniningsformerföreslås i rapporten bl. a. alt elvärnida enbostadshus förbereds så attskorsten relativt enkelt kan installeras. Enligt vad utskottet erfarit är rapporten föremål föröverväganden i bostadsdepiirtementet. Motionen 1979/80:1494 (c) får anses itillräcklig grad tillgodosedd utan en begäran i frågan. Ett uttalande om att energisparstödet tillkommuner och landsting differentieras och utformas så alt bidragsgivningen gerstörsta möjliga effekt begärs i motionen 1979/80:1508 (m). Det torde inte rådanågra dehide meningar om en annorlunda inriktning av bidragsgivningen än densom ger största möjliga effekt. Ett utlahtnde i frågan kan intetjäna något reellt syfte. Dessutom övervägs även utformningen av energisparstödtill kominunerna av energihushållningsdelegalionen. Frågan om s. k. termografering och tryckmätning behandlasi motionen 1979/80:199 (c). Motionärerna hemställer till som sinmening uttalar att dessa åtgärder blir obligatoriska vid ny- och tillbyggnaderav bostadshus, att kostnaden för åtgärderna inräknas i låneunderlag, attutbildningen av s. k. termograförer stimuleras saml att prissättningen förverksamheten regleras genom avtal. Utskottet vill först erinra om att kommunerna tillagtscentrala uppgifter när det gäller tillsynen över bostadsbyggandet: uppgiftersom onifiiltar rådgivning och kontroll såväl ur byggnadsteknisk synpunkt som isamband med ansökan m. m. av statligt finansiellt stöd till bostadsbyggandet.Det är naturligtvis viktigt att byggnadsnämndernas tillsyn över byggandet iförsta hand kännetecknas av förebyggande ingripanden och rådgivning så allkvaliteten på del som byggs överensstämmer med byggnormerna. Det bör i detta sammanhang erinras om att tillägg tilllåneunderlaget får göras för skälig kostnad för särskild kontroll ochbesiktning och för garanti och försäkring (f. n. högst .) i fråga omsmåhus som bebos av låntagaren eller som skall upplåtas med bostadsrätt. Densärskilda besiktningen avser byggnadsföretagets uiförande och skall ske påsätt som kommunen bestämmer. Därvid gäller bl. a. alt särskild uppmärksamhetskall ägnas åt sådana arbeten avseende grundläggning, dränering, tak, tätskiktoch isolering som inte kan besiktigas efter färdigställandet. Garantin avserett tillägg till låneunderlaget i avsikt att garantera att huset färdigställs ienlighet med handlingarna i köpekontraktet samt för försäkring mot fel ochbrister som inträffar efter garantitidens utgång inom en I O-årsperiod frånslutbesiktningen. Dessutom bör upplysas om att kommunerna inom ramen för delovannämnda bidraget för infomations- och rådgivningsverksamhet även kunnaterhålla medel för inköp av viss teknisk utrustning bl. a. för termografering. CU 1979/80:18 18 Enligt utskottels mening sakntistillräcklig anledning för utskottet titt föreslå att tillstyrkamotionen 1979/80:199 (c) såvitt däri begärs titt terniogritfering skall görasobligtitorisk och att kostntiden för denna åtgärd skall inräknas ilåneunderlag. Som ovan nämnts har konimunerna alt ansvara för att enlillfredsslälhinde byggiiadskoiitroll kommer lill stånd. Utskottetsställningstagande innebär även ;itt utskottet avstyrker bifiill lill motionensyrkanden om utbildning av s. k. terinogr;iförer stinit om titt verksamhetenskall reglertis genom avtal. Beträffande utbildningen anförs i motionen attsådan förekommit. Utskottet förutsätter att denna uttjildning anpassas eftereventuellt uppkommande behov. Som framgått ovan (s. 11) h;ir en särskildutredning tillkallats med uppdrag att utreda och läinnti försliig beträffandemätning och debitering individuellt eller i mindre kollektiv av energi föruppvärmning och varmvattenberedning, värmemätningsutredningen. I motionen 1979/80:1501 (m) begärs ett riksdagenstillkännagivande om vad i motionen anförts om individuell iii ä t n i n g avenergiåtgången för uppvärmning och tappvarmvattenberedning i hyreslägenheter.Motionärerna framhåller att del är iingeläget titt besparingar av energi inombostadssektorn kommer till stånd inte minst mot bakgrund av att en stor del avenergiålgången faller inom denna sektor. Ett verksamt medel i strävandena tittspara energi kan enligt motionärerna vara individuell mätning av energiålgångenbeträffande uppväminingoch varnivattenberedning. Motionärerna iinser detväsentligt att värnieni;itningsutrediiingen på grund av de snabbi stigandeenergikostnaderna lägger frttm ett förslag. Även enligt utskottets mening är det tuigeläget attunderhigsinaterial kommer fram som gör del möjligt att bedöma hur olikaåtgtirder för att sptira energi skall utformas. Beträffiinde den i motionen1979/80:1501 (in) aktualiserade frågan om individuell mätning av energiåtgångenför uppvärmning m. m. anser utskollel att resultaten avvärmeniäiningsutredningens överväganden och den vidare beredningen ;ivutredningen bör avvaktas. Utskottet delar motionärernas uppfattning om detangelägnti i att utredningen så snabbi som möjligt lägger fram förslag som kanligga till grund för eventuellt beslul. Motionärernas önskemål torde därmedkunna anses vara tillgodosedda. Motionen avstyrks därför. 1 motionen 1979/80:1005 (m) hemställs alt hosregeringen begär tilläggsdirektiv lill v ä r ni e m ä t n i n g s u t r e d n in g e n så att jämförande studier beträffiinde energiförbrukning i fastighetermed olikti upplåtelsefonner kommer till stånd. Även om den i motionen upptagnafrågan inte särskilt tas upp i utredningens direktiv kominer den enligt vadutskottet erfarit att behandlas av utredningen. En begiiran enligtförshinet i motionen är sålunda inte erforderlis;. CU1979/80:18 19 4.2 Finansiering av energisparlån Bostadsininistern redogör ibudgetpropositionen (bil. 16 s. 138-145) för frågan om finansiering avenergisparlån och lör tidigare utredningar m. ni. Det förslag som föreläggs riksdtigen samnitinfiittiis ibudgetpropositionen sålunda. Det nuvarande energisptirlånet ersiitts den Ijuli 1980 av bostadslån enligt bostadsfintinsieringsförordningen. Bostadslånför energibesparande åtgärder lämnas av låneunderiagel och underförutsättning all energisparbidrag har beviljats för åtgärden. Kravet pålånesäkerhel i fråga om lån för energisparålgärder skärps för andra låntagareän komniuneroch samfällighetsföreningar. De reglerom fördjupning, ränlii,räntebidrag och 'amortering som giiller i fråga om bostadslån för sedvanligaombyggnader skall gälla också för bostadslån som avser energisparålgärder.Räntebidrag när bostadslånet avser småhus lämnas dock endast för den del avlånet ined tillhörande underliggande kredit som avser andra åtgärder änenergisparålgärder. Inte heller får i sådana kombinations-fall kostnaderna förenergisparåtgärderna beaktas vid prövningen av förutsättningarna förräntebidrag i fråga om bostadslån för andra åtgärder. Samma begränsningar ibesvärsrätten som giiller i fråga om energisparlån införs beträffandebostadslån för energibesparande åtgärder. Vad i budgetpropositionen ttnförts om fintinsieringen avenergisparlån har givit utskottet anledning till följande ställningstaganden. Som framgått av budgetpropositionen skall sålundaräntebidrtig inte lämnas för småhus för den del av bostadslånet som tivscrenergisparålgärder medan för flerbostadshus föreslås gälla titt ränlebidrtigskall kunna beviljas. 1 den ovannämnda skrivelsen (s. 3) från bostitdsstyrelsenerinras om att inom bosladslångivningen i skilda sainiiianhang småhus somupplåts med hyres- eller bostadsrätt jämställs med flerbostadshus. Styrelsenhar genom skrivelsen velat fästa ulskoltels uppmärksamhet på förhållandet.Enligt styrelsens uppfattning bör småhus med hyres- eller bostadsrätt i lånesain-manhanggenerellt jänistälhis med flerbostadshus. Enligt utskottets mening bör räntebidrag när bostadslånetavser småhus med hyres- eller bostadsrätt lämnas i energisparsam-manhang enligtde regler som föreslås gälla för flerbostadshus. Ändringen bör träda i kraftden men även avse ärenden vari preliminärt beslut meddelatsdessförinnan. Vad utskottet tinfört bör ges regeringen till känna. Frågan om räntebidrag för småhus t;is upp även i motionen1979/80:1510 (c). Motionärema föreslår all ullalar sig för atträntebidrag när bosttidslånet avser småhus med ägiinderätl skall utgå även förenergisp;iråtg;irder in. beslöt (prop. 1978/79:115 bil. CU 1978/79:37) att räntebidrag inte skall utgå lill energibesparandeåtgärder i småhus. I propositionen anfördes titt ränlebi- CU1979/80:18 20 dragen för småhus fått en starkt styrande verkan på vilkaåtgärder som faktiskt utfördes varvid en från energisparsynpunkl omotiveradefterfrågan på stöd lill vissa särskilt kostnadskrävande arbeten blivitföljden. För att dock stimulera även mera omfattande åtgärder i småhus harregeringen bemyndigats besluta att bidrag till energibesparande åtgärder ismåhus i vissa fall skall kunna utgå med högre belopp än . Som framgått ovan har reglerna om räntebidrag för småhusnyligen ändrats. Enligt utskottets mening får frågan behandlas i deöverväganden som i skilda sammanhang pågår inför omprövningen av energisparprogram-mel.Motionen 1979/80:1510 (c) bör sålunda avstyrkas med hänvisning till detanförda. 1 budgetpropositionen föreslås all bostadslån förenergibesparande åtgärder skall lämnas under förutsättning all energisparbidraghar beviljats för åtgärden. Det kan dock förekomma att en a n sö k a n omenergispar I å n av olika anledningar delas upp i etapper. Utskottetförutsätter att energisparlån kan utgå även i senare ansökan även omenergisparbidrag inte då kan utgå enbart på grund av alt hela bidraget tagils ianspråk i lidigare ansökan. Vad utskottet anfört om energisparlån i dessa fallbör som sin mening ge regeringen till känna. Vad i övrigt i budgetpropositionen anförts om ändradegrunder för statens låneunderstöd till energibesparande åtgärder i bostadshusni. m. har inte givit anledning till erinran. 4.3 Ramar och anslag För nästa budgetår beräknas eninvesteringsram för energibespa rande åtgärder i befintlig bebyggelse om 3 700milj. varav 2 880 milj. kr. inom ansvarsområde.Utskottet noterar att ramen är av samma storleksordning som den som ipropositionen 1977/78:76 beräknades för /81 - en beräkning somhänfördes till ett anlaget prisläge /79. Utskottet har vidarenoterat att bostadsministern i årets budgetproposition (bil. 16 s. 138) anmälersin avsikt att - om så visar sig nödvändigt - återkomma lill regeringen om enutökning av investeringsramen för /81. Beslulsramar inom ansvarsområde harför nästa budgetår beräknats lill (1570-I- 10- 125 + 50-t- 15-1- 110-1-2=) 1882milj. Dessutom har bostadsministem beräknat 5 milj. kr. för undersökningarföranledda av omprövningen av energisparprogrammei och 3 milj. kr, för atttäcka kostnader för fortbildning m. ni. Regeringens förslag alt medger alt bidrag ochlån till energibe sparande åtgärder i bostadshus m. m. beviljas intill ettbelopp av I 570 milj. kr. avser beslul om bostadslån och energisparbidrag samtunderliggande kredit på kapitalmarknaden. Dessa senare krediter beräknas tillca 200 milj. kr. CU1979/80:18 21 Utskottet anser för sin del att denbeslutsrani som medger, på samma sätt som vid bosUidslångivningen iövrigt, bör omfatta de sttitliga lånen och bidragen. Ett bifall i sak tillregeringens förshig skulle därför böra innehålla alt beslulsranien läggs fasttill I 370 milj. kr. Utskottet har ingen erinran mot regeringens förslagbeträffande beslutsramar m. m. i övrigt och ett bemyndigande att besluta omutbyte mellan ramarna. Inte heller vad som förordals om investeringsram inombostadsdepartementet har givit utskottet anledning till erinran eller särskiltuttalande. Inte heller har utskottet någon erinran mot att lån till energibesparandeåtgärder - enligt regeringens förslag - även under /81 i vissafall kan lämnas för åtgärder i kommunala och landslingskoin-munala byggnader. Regeringen föreslår att anslaget för nästa budgetår anvisasmed 800 milj. kr. Tillsammans med beräknad ingående reservation står I 800milj. till förfogande för utbetalningar. Även om vissa svårigheter finnsatt beräkna utbetalningarna under nästa budgetår finner utskottet inteanledning förorda en medelsanvisning med annat belopp än det av regeringenföreslagna. Om så skulle visa sig erforderligt finns möjligheten att undernästa budgetår anvisa ytterligare belopp på lilläggsbudget. Regeringen föreslår vidare alt medge en utökningav beslulsra-marna för lån och bidrag inom ramen för en planeringsreserv om 600milj. i enlighet med gällande grunder. 1. beträffandeändringar i energisparförordningen titt avslår motionerna 1979/80:748och 1979/80:1830. 2. beträffande övergång till fast bränsle alt avslår motionen 1979/80:1512. 3. beträffanderådgivning i energisparfrågor att avslår motionen 1979/80:1831,