bet · G301CU5 · 1979-12-31 00:00:00 — Beslutet fattades efter gemensam beredning i jordbruks-,bostads-, industri- och kommundepartementen. Beslutet grundades pådispensregeln i 4 kap. 18 § tredje stycket vallenlagen. Förelaget ansågs hasynneriig betydelse från energiförsörjningssynpunkl och borde därför få kommalill stånd trots sin inverkan från fiske- och naturvårdssynpunkt. Iskrivelser som kom in till och däreftervädjades bl. a. om omprövning av regeringens beslut eller anfördes synpunkterpå beslutet. Regeringen förordnade att skrivelserna skulleläggas till handlingarna i det avgjorda ärendet. Fullmäktigei kommun beslöt, efter motion i frågan, (23 röster mot21) alt, med upphävande av tidigare beslut, dels förorda attSölvbackaströmmarna bevaras, dels vädja till regeringen att upphäva sittmedgivande till utbyggnad. Kommunens ansökan i enlighet därmed ledde till attregeringen beslöt lämna kommunens skrivelse ulan åtgärd.Regeringen förklarade att lagliga förutsättningar saknades för att ändra dessbeslut . Jämtbygdenstingsrätt, , har i deldom konstaterat attfrågan om företagets tillåtlighet är slutligt avgjord av regeringen. Domstolenlämnade bolaget tillstånd att ulföra vissa angivna byggnadsarbeten m. m.Meddelade tillstånd fick tas i anspråk utan hinder av att beslutet inte ägdelaga kraft. Vissa sakägare har hos valtenöverdomslolen vädjat mot deldomen ochyrkat inhibilion av sistnämnda beslut i vad del avser åtgärder som kan påverkaÖvre Grucken. 1 sakfrågan yrkas alt valtenöverdomslolen, eller efteråterförvisning , skall slå fast att allt arbete i vatten i ÖvreGrucken skall ske i samråd med viss sakkunnig i vad avser val av arbetsmetodikoch tidpunkt för arbetenas utförande. Handläggning av målet pågår vidvaltenöverdomslolen. 5.1Ändrade riktlinjer m. m. I partimotionen 1978/79:2406 (c) yrkandet II.6.Mföreslås alt "uttalar sig mot utbyggnaden av Sölvbacka".Motionärerna anser alt bör få i uppdrag att ta uppförhandlingar om effektivare CU 1979/80:5 10 utnyttjandeav kraftstationer i dels för att öka sysselsättningen inom verket,dels för all kunna undanta projekt där det finns starka motstående intressen.Som ett exempel på ett sådant projekt nämns Sölvbacka. Det anges all Sölvbackamed sill välbekanta fiskevatten är av riksintresse, att gåttemot en utbyggnad och att de förändringar i projektet som gjorts senare inteutgör någon avgörande förbättring ur fiske- och natursynpunkt. börenligt motionärerna därför uttala att en utbyggnad inte bör komma till stånd. Ettyrkande beträffande utnyttjandet av utbyggd vattenkraft i las upp iett senare sammanhang. Motionen är dagtecknad och avlämnadtill . Vidarehar i motionen 1978/79:2705 (c, s, m, vpk) föreslagits att medändring av gällande riktlinjer i den fysiska riksplaneringen uttalar attSölvbackaströmmarna i övre t. v. undantas från vatlenkraftsutbyggnad.Motionärema noterar förekomsten av regeringens beslut den 8 mars 1979.Motionsyrkandel motiveras i huvudsak med att det beslutsunderiag som riksdagenhade visat sig ofullständigt i två angivna hänseenden: att nyaskadeverkningar för rennäringen redovisats resp. att det modifierade förslagetger en lägre energiproduktion än den antagna. Motionen är dagtecknad den 17 maj1979 och lämnad till . Utskottetkonstaterar alt frågan om företagets tillåtlighet slutligt avgjorts genomregeringens beslut - ett beslut med karaktär motsvarandemellandom i tvistemål - och sålunda innan motionerna väcktes. Varken ettriksdagens uttalande eller ett beslut om ändrade riktlinjer i den fysiskariksplaneringen kan numera påverka regeringens avgörande avtillållighetsfrågan. Motionärerna har självfallet inte berört frågan om att sökaensidigt upphäva den rätt som tillagts bolaget. Förslagen om ett uttalandeoch om ändrade riktlinjer avstyrks. 5.2Regeringens beslut m. m. Vad som förekommit i frågan har emellertidföranlett vissa ytteriigare bedömningar inom utskottet. Utskottet har sålundanoterat att regeringens beslut grundats på dispensregeln i 4 kap. 18 § tredjestycket vattenlagen. Denna regel innebär att regeringen kan ge tillstånd ävenom den anser att allmänna planeringssynpunkter eller vattenlagens övrigatillåtlighetersregler leder till ett avslag - fömtsatt att företaget är avsynneriig betydelse från allmän synpunkt. Regeringens avvägning i denna delinnebär att företaget har "synnerlig betydelse frånenergiförsörjningssynpunkt" och alt del därför bör få komma lill stånd"trots sin inverkan från fiske- och naturvårdssynpunkt". Utskottethar också noterat att lagmotiven för dispensregeln innebär att denna regel äravsedd att utnyttjas endast då mycket starka skäl talar för att ett förelag börtillåtas. Enligt vad utskottet inhämtat har regeln i de sjutton fall romavgjorts av regeringen fr. o. m. tillämpats en gång - CU 1979/80:5 11 av i denna del inte behandlade propositionen 1978/79:115 omriktlinjer för energipolitiken (bilaga 1 s. 228-229) görs vissa uttalanden omvatlenkraftsutbyggnaden. Propositionen beslutades , sålunda envecka innan regeringens beslut om Sölvbackaströmmarna togs. Det konstaterassålunda att för att ett avsett tillskott skall kunna uppnås krävs attåtskilliga projekt även kommer till utförande. Vidare anförs att regeringen kanbeakta "det ökade värde som vattenkraften har fått för landets energiförsörjning"vid bedömning av om ett företag är av synneriig betydelse från allmän synpunkt.En sådan bedömning aren förutsättning föratt dispens skall få ges för ett frånallmän planeringssynpunkt eller med hänsyn till vattenlagens övrigatillåtlighetsregler inte tillåtligt företag. Utskottet noterar i deltasammanhang till en början att frågan om ett företags tillåtlighet från allmännaplaneringssynpunkter faller under regeringens bedömning även i de fall därriksdagen inte undantagit en viss älvsträcka. Vattenlagens grundläggandetillåtlighetsregler som sådana påverkas inte av bedömningar avriktlinjerna. Inte heller restriktiviteten i grunderna för tillämpning avdispensregeln påverkas av energipolitiska eller planeringsmässigariktlinjer. Riktlinjer för energipolitiken kan emellertid -sedan de godkänts avriksdagen - indirekt påverka regeringens bedömning av om ett företag är avsynneriig betydelse från energisynpunkt. Riktlinjer för energipolitiken ellerför den fysiska riksplaneringen får emellertid inte leda till en faktiskurholkning av vattenlagens tillåtlighetsregler - tillämpningen av dispensregelnbegränsas fortfarande av den restriktiva utformningen av denna samt de tillregeln knutna lagmotiven. Det kan också sättas i fråga om redovisningar i enenergibalans av använd konstruktion kan tas till självständigutgångspunkt för tillämpning av vattenlagens regler inklusive dispensregeln. Deverkliga tillskottsmöjligheterna bestäms, förutom av bedömningar av vad som ärtekniskt och ekonomiskt möjligt, genom de restriktioner som ges i den fysiskariksplaneringen (se NU 1975:30 s. 57) och vattenlagens regler inklusivedispensregeln. Energibalansernas innehåll i denna del är sålunda endast enslutsats, dragen utifrån dessa grunder. Det kan då inte vara följdriktigt attutgå från denna slutsats för att motsatt väg skapa regler för tillämpning avslutsatsens grunder: planeringsriktlinjerna och vattenlagen. Det finnsemellertid inte anledning att nu påkalla något beslut i denna del -frågan har hänvisats till näringsutskottets beredning. Utskottet har sålunda konstaterat att ävenregeringen ansett att den medgivna utbyggnaden inte anses tillållig enligtvattenlagens grundläggande tillållighetsregler. Detta bekräftar riktigheten iden restriktiva bedömning som gjordes - om än i skilda former. CU 1979/80:5 12 bedömningeni riktliitjer- i en reservation (s) hänvisades till att projektet inte ansågstillåtligt redan enligt vattenlagens tillåtlighetsregler. Vid 1977 årsriksdagsbehandling hävdades i motioner och i reservation (s) synpunkter sommedförde alt området skulle fredas från utbyggnad. Utskottethar också konstaterat att regeringens tillstånd till utbyggnad möjliggjortsgenom en tillämpning av dispensregeln i 4 kap. 18 § tredje stycket vattenlagen,där hänsyn möjligen kan ha tagits lill förslag till riktlinjer förenergipolitiken som ännu inte godkänts av . Detanförda har lett till att inom utskottet övervägts extraordinära åtgärder fördetta undantagsfall. Inom utskottet har förts fram ett konkret förslag om attriksdagen skulle påkalla att regeringen sökte få till stånd enöverenskommelse med om att arbetena avbryts och bolaget avstårfrån sin rätt. Utskottet har kommit till den slutsatsen att det enda sätt somsnabbt kan ge resultat är att följa detta förslag. Utskottet föreslår attriksdagen som sin mening ger regeringen lill känna att så bör ske. alt med anledning av motionerna1978/79:2406 yrkandet II.6.M och 2705 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört om åtgärder för att nå en överenskommelse sominnebär att Sölvbackaströmmarna inte byggs ut. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (),(), (), (), (),(), (), (), (), (), () och (). 1Utskottets hemställan och motiveringen i avsnittet 5.3 (), (), (), (),(), () och () anser attdels avsnittet 5.3 Förhandlingar (s. 11-12) bort utgå, dels utskottet borthemställa att avslår motionema 1978/79:2406yrkandet II.6.M och 2705. CU 1979/80:5 13 2Utskottets motivering i avsnittet 5.2 () och () anser attavsnittet 5.2 Regeringens beslut m. m. (s. 10-11) bort utgå. CU 1979/80:5 14 Statsrådetoch chefen för Fack 103 20 Hemställanav Jämtbygdens tingsrätt, , om prövning av tillåtligheten avSölvbacka kraftverk m. m. i , kommun Remiss1977-08-09, dnr 374/74 Yttranden i ärendet har till avgettsav kommunfullmäktige i kommun samt av lantbruksnämnden i länet.Yttrandena överlämnas. Länsstyrelsenhar vidare fått ta del av yttranden, vilka avgetts av bl. a. vägförvaltningenoch i länet samt fiskeriintendenten i distriktet till resp.centrala organ. , Jämtlandsdistriktet, har till kommun avgett ett yttrande, avvilket en kopia överlämnas. Länsantikvarienoch regionalekonomiska enheten hos har upprättat promemorior iärendet, som bilägges härjämte. Ifråga om Sölvbacka föreligger som sökandens yrkande i första hand den ansökan,inkommen till , över vilken domstolen den22 avgett yttrande till Kungl. Skulle den sålundautformade ansökningen inte bifallas av regeringen, har sökanden i andra handgenom en skrivelse till regeringen erbjudit sig att ändravattenbyggnadsföretaget, huvudsakligen genom att slopa den i projektet ingåenderensningen i Ljunghålet vid utloppet från sjön , varigenomtorrläggning av nämnda sjö skulle undvikas ävensom redovisat förslag till visstersättningsfiske. Över det alternativa förslaget har inteyttrat sig. Iyttrande till kammarkollegiet över projektet i dess ursprungliga form meddelade som sin inställningatt företaget inte borde komma till stånd, huvudsakligen eftersom det intekunde anses tillåtligt enligt 2 kap. 3 § andra stycket vattenlagen. Länsstyrelsensgrundläggande inställning kvarstår ifråga om företaget såsom det i första handär tänkt utföras. i del ändrade skick, vari del numera presenterats,vill lill en början ange följande mera allmänna synpunkter. Somalltid bryter sig vid bedömningen av tillkomsten av vattenkraftföretagenergiförsörjningens intressen mot kraven från naturvården, fisket samt CU 1979/80:5 15 allmännamiljösynpunkter m. m., i detta fall också från den med fritidsfisket förknippadeturismen. Enlokal aspekt som framförts ifråga om elkrafltillskoltet genomSölv-backaföretaget är att ett eventuellt kraftverk enligt uppgift skulle göradet lättare och billigare att förse vissa bygder, som f. n. saknar elström, meddylik samt att det kan förutses ett mycket stort behov av elkraft vid planeradutbyggnad av turistanläggningarna i m. m. tillmätergivelvis sistnämnda synpunkter mycket stor betydelse, även om en meraövergripande och långsiktig bedömning måste bli utslagsgivande. Demodifierade förslag, som 1976 lagts fram, går delvis fiskets och miljövårdenskrav tillmötes. På det stora hela taget är ändringen dock av förhållandevisringa omfattning. Torrläggningen av den älvsträckan kvarstår, såvitthittills har framgått. Inget sägs om minimitapp-ning i älven och f. ö. är detenligt vad handlingarna flr anses utvisa ytterst tveksamt om en minimitappningkan rädda något som helst fiske av betydenhet. Troligen blir likväl fiskeskadantotal. Även det nya förslaget inger därför betänkligheter av i stort sett sammaslag som de förut åberopade. Uppenbariigenär det en brist att det nya förslaget inte behandlats av . Iavsaknad av en grundlig genomlysning från vattenrättsliga m. fl. synpunkter,är det för inte möjligt att ta ställning i detalj. Erbjudandenaom kompensationsfiske dels i ovanom och dels i sidovattendraghar mötts med uttalad skepsis. Även anser att den som är realisti dessa frågor har att betrakta möjligheterna till substitut för ett strömfiskeav den klass, som hotas, med betydande grad av pessimism. 1975års riskdagsbeslut om energihushållning på medellång sikt undantog t. v. frånslutlig tillåtlighetsprövning enligt vattenlagen för utbyggnad ävenSölvbackaströmmarna. I regeringens proposition om riktlinjer i den fysiskariksplaneringen för vattendrag i norra och återfanns intemotsvarande förslag om undantag f. n. av Sölvbacka från utbyggnad. harnumera beslutat godkänna regeringsförslaget. Eftersomett förbättrat beslutsunderlag för energiförsörjningen i stort förväntasföreligga relativt snart som grund för ett övergripande riksdagsbeslut ienergifrågorna 1978, talar flera omständigheter till förmån för ettundantagande av Sölvbackaströmmarna t. v. Skyddet blir på så sätt tidsbegränsat. Länsstyrelsenanser att frågan sedd från allmänna plan- och samhällssynpunkter hålls öppen.Vad som är klart önskvärt och förmodligen nödvändigt är alt företagetytteriigare låter utreda möjligheten att genom ändringar i projektet på ettverkligt påtagligt sätt mildra ingreppen och skadorna så långt som möjligt,dvs. till den gräns som sätts av "tröskeln" för lönsamhet. Kraven påkompensationsåtgärder för fisket kvarstår. De kommer förmodligen efter handsom tiden går att ytteriigare skärpas. Länsstyrelsenförutsätter i anslutning till kommunens yrkande som helt uppenbart attregeringen - förutsatt att den tar ställning för en utbyggnad -föreskriversärskilda villkor om ersättning av kraftföretaget (särskilda villkorsmedel) förtillgodoseende av allmänna intressen. avstår från preciseringar idetta hänseende men hemställer att regeringen - med beaktande även av kommunenssärskilda svårigheter och problem - behandlar frågan generöst. 1 den slutligahandläggningen av detta ärende, i vilket CU 1979/80:5 16 styrelsebeslutat och förste länsassessorn E Carlstoft varit föredragande, har ävendeltagit länsrådet , länsarkitekten ,planeringsdirektören , ochbyrådirektören (naturvårdsintendenten) . istyrelsens beslut har deltagit landshövding , ordförande samtledamöterna . Motstyrelsens beslut har ordföranden anmält reservation enligt bilaga A. Härtillansluter sig föredraganden ävensom länsarkitekten , planeringsdirektörenÖhquist, och byrådirektören . , , , , och har anmältreservation enligt bilaga B. Härtill ansluter sig länsrådet Calleberg. ECarlstoft, förste länsassessor Undertecknadeanser att yttrande (från första stycket s. 3 och fram till andrameningen i stycket två samma sida = Eftersom ett för lönsamhet) bör lyda somföljer: Ettbättre bedömningsunderlag än f n. för energiförsörjningen i stort kan knappastberäknas föreligga förrän om . Denna och andra omständighetertalade i och för sig för undantagande f n. på riksplanenivå även av Sölvbacka,även om skyddet endast hade blivit temporärt och området eller älvsträckan pånytt kunnat komma i blickpunkten för en utbyggnad. Då så inte skett, är detsjälvfallet särskilt betydelsefullt att prövningen i vattenmålet om Sölvbackainte leder till ett förhastat beslut om utbyggnad. Länsstyrelsenanser sig dock inte kunna motsätta sig att frågan sedd från allmänna plan- ochsamhällssynpunkter hålls öppen. I övrigt biträder vimajoritetens skrivning. Undertecknade anser att yttrande(från femte stycket s. 2 = De modifierade- ) bör lyda som följer: Givetvisär den närmast totala fiskeskadan i den älvsträcka som berörs avföretaget av stor betydelse och ägnad att inge tveksamhet inför företagel. CU 1979/80:5 17 Trots de argument, vilka i fråga om fisket och iandra hänseenden anförts mot en utbyggnad, vill emellertid uttalasom sin mening att numera inte anser sig ha anledning attmotsätta sig företaget i dess modifierade skick. Först måste ärendet docksjälvfallet behandlas av så att de vattenrättsliga aspekternam. m. kring utbyggnaden i dess ändrade skick av Sölvbackaströmmarna blirgrundligt genomlysta. Avbetydelse för positiva bedömning av projektet såsom det nuföreligger är bl. a. att Sölvbackaanläggningen - trots vad som anförts imotsatt riktning - måste anses vara av stort kraftekonomiskt värde ävensom attälvsträckan ligger förhållandevis avskilt och otillgängligt och har ett litetbefolkningsomland. Vidare är att beakta att ett företag av denna beskaffenhet -om det än skadar fisket i älven och landskapsbilden utmed densamma -endast imindre grad synes medföra konflikter med de specifika intressen som företrädesav den vetenskapliga naturvården, kulturminnesvården m. fl. Företagetskulle utan tvekan bidra till att lätta upp ett bekymmersamtsysselsättningsläge i områden, där möjligheterna att skapa arbetstillfällen ärytterst begränsade. Deninställning, åt vilken kommun numera gett uttryck, är självklart avstörsta betydelse för prövningen av företaget. förutsätteremellertid i samband med ett tillstånd till utbyggnad att sådana vattenhushållningsbestämmelsermeddelas att i vart fall den befarade torriäggningen större delen av året avLjungans lopp mellan och undviks samt attverksamma åtgärder vidtas i andra lämpliga -företrädesvis närbelägna -vattendrag för skapande av ett ersättningsfiske av god kvalitet. Ianslutning till kommunens yrkande finner det uppenbart attregeringen enligt den möjlighet som står denna till buds vid ett tillstånd tillutbyggnad föreskriver särskilda villkor om ersättning för tillgodoseende avallmänna intressen i övrigt. avstår från preciseringar i dettahänseende men hemställer att regeringen - med beaktande även av kommunenssärskilda svårigheter och problem - behandlar frågan generöst. CU 1979/80:5 Gemensamtjordbruks-, bostads-, BESLUT industri-ochkommunärende 374/74,1001/75 Ansökanom tillstånd till uppförande av Sölvbacka kraftverk i samt tillkorttidsreglering i i kommun, Domstolsakt och kopior avremissyttranden bifogas. I en till Jämtbygdens tingsrätt, ,inkommen ansökan har anhållit omtillstånd att för tillgodogörande av vattenkraften i mellan iHärjedalen och sjön anlägga och bibehålla Sölvbacka kraftverksamt att till förmån för kraftverket bortleda vatten från och utövakorttidsreglering i , allt inom kommun, . Kungl.Maj:thargenom beslut med stöd av 4 kap. 17 § andra stycketvattenlagen förordnat att tillåtligheten av ifrågavarande företag skall prövasav Kungl. Med anledning härav har den 22 februari 1974jämlikt 4 kap. 20 § vattenlagen med eget yttrande hänskjutit frågan omföretagets tillåtlighet till Kungl. Vattendomstolenanser hinder enligt 2 kap. 3 § andra stycket vattenlagen möta mot det begärdaföretagel enär genom företaget sådan bestående ändring av naturförhållandenaskulle förorsakas, varigenom betydande föriust från naturskyddssynpunkt är allbefara. Maj:t skulle finna själva kraftverksutbyggnaden varatillållig anser att hinder enligt vattenlagen inte föreliggermot den begärda korttidsregleringen. Denprövning som tidigare ankom på Kungl. Maj:t skall numera göras av regeringen. Avvattendomstolens yttrande och handlingarna i ärendet framgår bl. a. följande. Ljunganrinner upp i fjälltrakterna i nordvästra nordväst omLjungdalens by i . Älven genomfiyter uppifrån räknat bl. a.Storsjön nedströms , Övre och Nedre Grucken samt därefterFlåsjön, Stora och Lilla Börtnan, Folringen- , Skålsjönsaml ytteriigare ett stort antal sjöar nedströms därom. är årsregleradmellan höjderna + 566,0 m och + 561,60 m med en magasinsvolym om 93,5 Mm. CU 1979/80:5 19 förStorsjöns årsreglering anges bl. a. alt i vad på regleringsdammens skötselberor skall genom dammen ständigt framsläppas minst 1,6 mVs om ej hinderdäremot möter på gmnd av visst annat stadgande i bestämmelserna. Fr. o. m.Nedre Gmcken är älven utbyggd för kraftproduktion i mycket stor omfattning.Det aktuella företaget avser alt ta i anspråk den oulbyggdaströmslräckan mellan och Nedre Grucken. Älvsträckan mellan Storsjönoch är . , vars yta ligger på nivå ca + 501,0 m,ligger ca 6 m högre än Nedre Grucken. Strömmen mellan sjöarna är ca 1 km lång.Omedelbart före utloppet i Nedre Gmcken bildar älven ett fall i det s. k.Ljunghålet. Nedre Gmcken påverkas av Flå-sjön-Gruckens årsreglering. kommer att bestå av en tilloppskanal, en tunnelned till Falvik vid Övre Gruckens uppströmsdel, en kraftstation i berg ca 2 kmuppströms Falvik, en avloppskanal jämte rensningar i ÖvreGruckens djupfåra ner till nivån - 492,5 m samt i Ljunghålet, varigenom ÖvreGrucken kommeratt sänkas ca 6 m från nuvarande höjd ned till dämningsgränsenför Flåsjön-Gruckenmagasinet. Härtill kommer erforderliga tillfartsvägar m. m.Ansökan avser rätt alt få avleda allt vatten genom kraftverket intill envattenföring om . I fråga om korttidsregleringen avser ansökan rätt attför kraftverket få utnyttja korttidsregleringsmagasinet så att genomkraftstationen framsläpps mellan O och 30 mVs och att för detta få ta hand omockså den vattenföring om som enligt bestämmelserna om Storsjönsårsreglering ständigt skall släppas fram genom regleringsdammen, dock så attdenna vattenföring alltjämt i medeltal för vecka skall gå fram nedanför denblivande torrsträckan. Energiproduktionen har beräknats till 77 GWh/år(gigawattimmar = miljoner kilowattimmar). Imaj 1974 överlämnade utredningen rörande vattenkraftutbyggnader i södraNorrland och norra sitt betänkande "Vattenkraft och miljö"(SOU 1974:22) till regeringen. Beträffande Sölvbackaanläggningen gjordeutredningen den bedömningen att det var möjligt att mildra skadorna avprojektet genom vissa modifieringar. Därigenom skulle bl. a. den omfattandetorriäggningen av kunna undvikas. Ett på så sätt modifieratprojekt placerade utredningen i klass 2 i den slutliga rangordningen. Iskrivelse till regeringen har lämnatuppgifter om då aktuella kostnader m. m. samt redovisat projektet med den avnyssnämnda utredning angivna modifieringen. Vidare redovisades ett förslagtill ersättningsfiske. Det modifierade förslaget innebär en smärre ändring ifråga om kraftstationens höjdläge. Utloppstunneln blir något kortare.Avloppskanalens bottennivå höjs från nivån -I- 492,5 m till -I- 496,5 m.Massutlaget minskas och rensningarna i Ljunghålet bortfaller. Såväl effekt somenergiproduktion minskar . Energiproduktionen skulle eftermodifieringen bli ca 71 GWh/år. Vid slopad rensning i Ljunghålet kommer ÖvreGrucken ej att påverkas av Flåsjön-Gruckenmagasinet. Sökandebolaget hemställeratt regeringen med ett j skrivelsen närmare CU 1979/80:5 20 angivetvillkor beträffande det allmänna fiskeintresset lämnar medgivande tillföretaget, eventuellt med föreskrift om den modifiering som innebär attfallhöjden i Ljunghålei undantas. Yttrandeni ärendet har avgelts av chefen för militärområde, statensvägverk efter hörande av vederbörande vägförvaltning, meteorologiskaoch hydrologiska institut, kammarkollegiet, ,lantbruksslyrelsen efter hörande av vederbörande lantbruksnämnd, skogsstyrelsenefter hörande av vederbörande skogsvårdsstyrelse, fiskeristy-relsen som hörtfiskeriintendenten i nedre norra distriktet och , efter hörande av , , statens planverk, domänverket,geologiska undersökning, i efter hörandeav kommun saml . Skrivelser har också kommitin från Krislen demokratisk samlings lokalavdelning i genom ,från i och , från samt från Storsjö befolkning genom dels och delsTycke tillsammans med . Till de två senare skrivelserna harfogats ett antal listor med namnunderskrifter från Storsjö, Börtnan, Skålan,Storhallen, m. fl. mot utbyggnad av älvsträckan.