bet · G301KU14 · 1979-12-31 00:00:00 — betänkande 1979/80:14 medanledning av motioner om länsplanering och om landstingskommunssärskilda arbetsuppgifter I detta betänkande behandlas motionen 1977/78:644om en utvärdering av landstingskommuns särskildaarbetsuppgifter och motionen 1978/79:675, yrkande 3. rörande förslag grundat pålänsdemokratikom-mitténs delbetänkande (SOU 1978:35) Regionalutvecklingsplanering -länsplanering m. m. I motionen 1978/79:675 av m. (c) om åtgärder mot byråkrati, för decentralisering och för ökad kommunaldemokrati hemställs i yrkande 3 att hos regeringen anhåller attförslag grundat på länsdemokratikommitténs delbetänkande (SOU 1978:35)framläggs så att beslutsformerna i fråga om länsplanering 80 kanpåverkas. Imotionen 1977/78:644 av m. fl. (c) yrkas att beslutaratt hos regeringen hemställa om en utvärdering av landstingssärskilda arbetsuppgifter i enlighet med vad som anförs i motionen. \ motionen (1978/79:675) anförs bl, a. alt det förslagsom lagts fram av länsdemokratikommittén är ett delförslag som utarbetats föratt kunna tillämpas på den lansplaneringsomgång som håller på all startas.Förslagets viktigaste del är enligt motionen att det slutgiltiga beslutet omlänsplaneringen läggs hos . Därigenom förskjuts den politiskatyngdpunkten i arbetet till ett direkt folkvalt organ. Fördelarna är enligtmotionärerna för del första att beslutet sker offentligt och för det andra altde förtroendevalda i kan lyfla fram väsentliga länsplaneringsfrågortill offentlig debatt. Regeringen beslutade att en nyfullständig lansplaneringsomgång - länsplanering 80 - skall genomföras underåren 1979-1980. Länsplanering 80 sker enligt förordningen (1979:637) omlänsplanering och de KU 1979/80:14 2 riktlinjersom med stöd av regeringens bemyndigande har utfärdats av chefen förindustridepartementet. Länsplanering80 skall redovisas till regeringen före utgången av . Länsstyrelsernaskall sända förslag till länsprogram på remiss inom länen, bl, a. tilllandstingen, före utgången av . Länsstyrelserna skall färdigbehandlaförslagen lill länsprogram före utgången av . Stockholmsläns landstingskommuns särskilda arbetsuppgifter 1 motionen (1977/78:644) framhålls alt det fråndemokratisk synpunkt är mycket otillfredsställande att en läng rad politisktviktiga beslut på länsnivå fattas av organ som är ansvariga, inte inför länetsinvånare utan inför regeringen. Länsinvånarna har undandragits sin rätt attdirekt utkräva politiskt ansvar i centrala frågor som rör samhällsplanering,miljövård, vägväsende m. m. Målet måste enligt motionen vara att de politisktviktiga frågorna handhas av de direkt folkvalda landstingen. 1motionen påpekas att skiljer sig från andra landstingdärigenom att det redan nu har ett betydligt bredare ansvarsområde. Förutomtraditionella landstingsuppgifter ansvarar förkollektivtrafik, regionplanering och vissa frågor på näringspolitikens ochmiljövårdens område. Detta förhållande har enligt motionärerna haft en mycketpositiv effekt för hela den politiska debatten i regionen. Motionärerna anserdet naturligt att erfarenheterna från tas till varavid utformandet av en länsdemokratisk reform som skall omfatta hela landet. Enutvärdering av den speciallagstiftning som gäller för landstingoch effekterna av breddade ansvarsområde är därför enligtmotionärernas uppfattning motiverad. Denna utvärdering bör bl. a. omfattafrågor som gäller administrativa lösningar, effekter på den politiska debatten,samarbetet med statliga organ, samarbetet med kommunerna och betydelsen avsärskilda politiska initiativ från sida som t. ex. satsningarna påskärgårdsområdet och den norra länsdelen. landstingskommun fick sin nuvarandeform då gick samman med landstingskommunen. Dennaskiljer sig från andra landstingskommuner inte bara genom sin befolkningsmässigastorlek utan även genom de särskilda uppgifter som utöver desedvanliga landstingsuppgifierna- hälso- och sjukvård, folktandvård, omsorgenom psykiskt utvecklingsstörda, vård av barn och ungdom, vårdyrkesutbildning m.m. - har tagit på sig eller ålagts av staten. Bakgrunden till detta är attStockholmsområdet, trots att det utgör en näringsgeografisk KU 1979/80:14 3 enhet,är indelat i ett 20-tal primärkommuner. Vissa primärkommunala uppgifter somsträcker sig över kommungränserna och som anses kräva regionala bedömningar ochåtgärder har överförts till landstingskommunen. Till de speciella uppgifter somStockholms läns landstingskommun fullgör hör ansvaret för regionplanering,kollektivtrafik, planering för vattenförsörjning och avloppssystem,övergripande planering av skolväsendet ovanför , planering föravfallshantering, färdtjänst, visst engagemang på fritidssidan, näringspolitik,stödåtgärder i skärgården samt inomregional skalteutjämning. I1 kap. 4 § kommunallagen (1977:179) finns en särskild bestämmelse om Stockholmsläns landstingskommuns kompelens. Denna bestämmelse överfördes i samband medkommunallagens tillkomst års lag med särskilda bestämmelser omStockholms läns landstingskommun. Enligt särbestämmelsen får landstingskommunen- utöver vad som följer av kommunallagens allmänna kompetensregel - handhaangelägenhet som avser del av landstingskommunen och som ankommer på kommun, omdet är påkallat med hänsyn till betydande behov av samverkan mellan kommunernainom nämnda del. Denna utvidgning av kompetensen gör det möjligt för Stockholmsläns landstingskommun att sköta uppgifter som i andra landstingskommunerombesörjs av primärkommunerna. Bestämmelsen avsågs också bidra till attförhindra kompetenskonflikter mellan landstingskommunen och primärkommunerna.Det förutsattes vid bestämmelsens tillkomst att samråd mellanlandstingskommunen och berörda primärkommuner skulle föregålandstingskommunala insatser på områden där primärkommunerna tidigare varitverksamma (prop. 1969:112, KU 1969:25). (Kn 1976:04) tillsattes idecember 1976. Enligt direktiven är det av grundläggande betydelse att beslutsom rör de enskilda människorna fattas så nära dessa som möjligt och i störstamöjliga utsträckning av folkvalda organ. Kommittén skall huvudsakligen övervägasådana förändringar som på det regionala planet förlägger den politiskatyngdpunkten till landstingskommunerna. Medan huvudlinjen har varitatt satsa på de statliga länsorganen, bör den enligt vad som anförs idirektiven vara att stärka landstingskommunerna och därmed vidgautrymmet för den kommunala självstyrelsen. 1 direktiven understryks vidare attdet länsdemokratiska reformarbetet bör ses som en fortlöpande utvecklingsprocess.En viktig uppgift för kommittén blir enligt direktiven att klargöraförhållandet mellan landstingskommunerna och kommunerna. I kommitténs uppdragingår att överväga om ett fortsatt reformarbete i länsdemokratisk riktningmotiverar en ändrad reglering av den allmänna kommunala kompetensen. överväga om ändrade regler rörande landstingskommunernas organisationoch arbetsformer är KU 1979/80:14 4 motiveradedå de får nya uppgifter och ett ökat ansvar inom den regionala förvaltningen.Kommittén bör enligt direktiven göra en genomgång sektors-vis av de regionalasamhällsuppgifterna och pröva i vilken utsträckning och under vilkaförutsättningar dessa lämpligen kan anförtros ål landstingskommunerna, Iett första delbetänkande (SOU 1978:35) Regionalutvecklingsplanering-länsplanering m. m. har kommittén lagt fram förslag tillutformning av den framtida länsplaneringen. En väsentlig punkt i förslaget äratt , efter förslag av , skall anta länsprogram resp.rapport med anledning av översynen av den fullständiga länsplaneringen och allde antagna dokumenten skall redoviisas för regeringen. Kommittén föreslår ensärskild lag om länsplanering. Betänkandetbehandlades i propositionen /79:112 om regionalpolitik. Där konstateradesatt remissopinionen var splittrad i fråga om landstingskommunernas förstärktamedverkan i den regionala samhällsplaneringen. Föredraganden ansåg attkommitténs förslag hade betydande förtjänster. Andra synpunkter taladeemellertid för att en partiell reform av det slag som kommittén föreslagit inteborde aktualiseras. Föredraganden konstaterade att tiden inte var mogen för ettslutgiltigt ställningstagande till kommitténs förslag. Han anförde bl. a. attdet är angeläget att man studerar även andra modeller än kommittén förordat föratt vidga det folkliga inflytandet över länsplaneringen. 1motionen 1978/79:2562 som väckts med anledning av propositionen omregionalpolitik yrkades bl. (yrkande 2) alt skulle hemställa hosregeringen om förslag till reformering av länsplaneringen i syfte att möjliggöraett länsdemokratiskt ställningstagande till länsplaneringen. Arbetsmarknadsutskottetansåg i sitt av godkända betänkande alt det var välbetänkt att fråganom det länsdemokratiska inflytandet övervägdes vidare. Dessa fortsattaöverväganden borde avvaktas, och med hänsyn härtill förelåg enligt utskottetinte skäl för att ta initiativ av del slag som begärdes i motionen(AU 1978/79:23), Regeringenutfärdade tilläggsdirektiv (Dir. 1979:80) tilllänsdemokratikommittén. I dessa direktiv anförs att det är angeläget att olikavägar mot en vidgad länsdemokrali undersöks, innan ställning tas till denframlida utformningen av samhällsplaneringen på regional nivå. Kommittén fårdärför i uppdrag att studera tre olika modeller för ett vidgat folkligtinflytande över den regionala samhällsverksamheten. En modell bygger på alluppgifter som åvilar länsstyrelserna eller andra statliga organ överförstill landstingskommunerna. En annan modell är att stärka det folkligainflytandet över den statliga länsförvaltningen. Den tredje modellen, somenligt direktiven ligger i tiden mera fjärran än de båda andra modellerna,innebär en successiv sammansmältning av och landstingskommunenlill en enhetlig regional samhällsförvaltning. KU 1979/80:14 5 I motionen 1978/79:675 yrkas att begäratt regeringen lägger fram förslag grundat på länsdemokratikommitténsbetänkande Regional utvecklingsplanering- länsplanering m. m. så attbeslutsformerna i fråga om länsplanering 80 kan påverkas. Länsplanering80 skall enligt regeringens beslut genomföras under åren 1979-1980.Länsstyrelserna skall sända förslag till länsprogram på remiss inom länen, bl.a. till landstingen, före utgången av . Länsstyrelserna skallfärdigbehandla förslagen till länsprogram före utgången av . Regeringensinställning till länsdemokratikommitténs förslag redovisades i propositionen1978/79:112 som behandlades av . I propositionenkonstaterades alt tiden inte var mogen för ett slutgiltigt ställningstagandetill förslaget. ställde sig bakom denna bedömning. avslogriksdagen en motion (1978/79:2562, yrkande 2) vari begärdes att riksdagenskulle hemställa hos regeringen om förslag till reformering av länsplaneringeni syfte att möjliggöra ett länsdemokratiskt ställningstagande till länsplaneringen, 1augusti utfärdade regeringen tilläggsdirektiv till länsdemokratikommittén. 1dessa direktiv anförs att det är angeläget att olika vägar mot en vidgadlänsdemokrati undersöks, innan ställning tas till den framtida utformningenavsamhällsplaneringen på regional nivå. Kommittén får i uppdrag att studera treolika modeller för ett vidgat folkligt inflytande över den regionalasamhällsverksamheten. Somframgår av det föregående har vid det senaste funnit attfrågan om det länsdemokratiska inflytandet över länsplaneringen bör övervägasytterligare. Därefter har regeringen gett länsdemokratikommittén i uppdrag attundersöka olika vägar mot en vidgad länsdemokrati. Mot denna bakgrund börmotionen enligt utskottets mening avslås. Det bör också framhållas attlänsplanering 80 nu fortskridit så långt att sådana ändringar iplaneringsprocessen som avses i motionen inte skulle hinna tillämpas på dennalansplaneringsomgång. Imotionen 1977/78:644 yrkas alt hos regeringen hemställer om enutvärdering av landstingskommuns särskilda arbetsupp-gifler.Enligt motionärerna är det naturligt att erfarenheterna från länslandstingskommun, som har ett betydligt större ansvarsområde än de andralandstingskommunerna, tas lill vara vid utformandet av en länsdemokratiskreform som omfattar hela landet. Utskottethar ovan redovisat de frågor som länsdemokratikommittén enligt de ursprungligadirektiven och tilläggsdirektiven har att utreda. Det förefaller naturligt attStockholms läns landstingskommun med sina särskilda arbetsuppgifteruppmärksammas i detta utredningsarbete. Enligt vad utskottet harerfarit harlänsdemokratikommittén tagit upp denna fråga i sitt arbete. Det finns enligtutskottets mening ingen anledning att därutöver KU 1979/80:14 6 särskiltutvärdera verksamheten i landstingskommun. Med hänsyn härtillavstyrker utskottet motionen. att avslår motionerna 1977/78:644 och1978/79:675, yrkande 3. Närvarande:Bertil Fiskesjö (c), (), (), .Torkel *(fp), (), Per (), (), (), (), (), * (fp),(), (), () och *(m). *Ejnärvarande vid justeringen. avBertil Fiskesjö, , (alla c); anfört har länsplanering 1980 nu framskridit så långt att vissahinder kan uppstå i planeringsprocessen om förutsättningarna förändras. Vivill dock understryka att vi i enlighet med vad som anförs i motionen1978/79:675 har den principiella uppfattningen an det slutgiltiga beslutet omlänsplaneringen skall läggas hos . Vivill också understryka att det fortsatta arbetet med de länsdemokratiskafrågorna i sin helhet bör resultera i ett överförande av uppgTter från statligaorgan till landstingen.