bet · G301UU20 · 1979-12-31 00:00:00 — Liksomunder tidigare påfyllnadsförhandlingar ställde sig de mindre bidragsgivarna positivatill IDA-ledningens förslag, som skulle ha inneburit en påfyllnad på 13miljarder dollar, medan i första hand de stora givarländema dntog en meråterhållsam attityd. Sverigestödde således förslaget om en väsentlig ökning av IDA:s resurser för densjätte påfyllnadsperioden. Den traditionellt positiva inställningen till IDAhar emellertid medfört att den svenska bidragsandelen, som under den femtepåfyllnaden uppgick till , har varit hög i förhållande tillflertalet andra länders. begärde därför en sänkning av andelen medhänsyn också till att vi har uppnått enprocentmålet och har anledning räkna medett begränsat budgetutrymme framöver. Förhandlingarna ledde dll att Sverigesandel av den sjätte påfyllnaden kunde sänkas till . Regeringenhar således, med förbehåll för godkännande, utfäst ett svensktbidrag på totalt 1 . fördelat på tre års-bidrag under budgetåren1980/811982/83. För /81 beräknas anslaget till till 460 milj.kr. för vilket godkännande nu begärs. Ett svenskt bidrag, medbibehållen andel på 3,8 UU 1979/80: 20 32 procent,skulle ha blivit cirka 400 milj. kr. större än det bidrag som regeringen nuföreslår. kommer att öka gradvis under den sjätte påfyllnaden. Behovet av attgöra låneutfästelser kommer följaktligen att vara lägre för attdärefter successivt stiga det andra och tredje året. Överenskommelsen medgerdärför viss flexibilitet för givarländerna när det gäller inbetalning avårsbidragen. Försvensk del synes en årlig ökning av anslagen till av budgetmässiga skälvara att föredra framför nuvarande metod med tre lika stora anslag underpåfyllnadsperioden. Därmed kommer man ifrån de kraftiga och ur budgetteknisksynpunkt svårhanterliga ökningar som hitdlls har uppstått . Motden bakgrunden har regeringen informerat att man avser betala bidragenunder den sjätte påfyllnaden i stigande skala. Somen följd av ett svenskt initiativ under den femte påfyllnadsför-handlingenhölls ett särskilt möte för att se över röstreglerna i medsärskild hänsyn till röststyrka. Vid detta möte visade det siginte finnas förutsättningar få gehör för att genom en ändring av röstreglernastärka inflytande. själva har heller inte tagit någrainitiativ i frågan inom . Det fanns därmed ingen grund för nyasvenska initiativ under den sjätte förhandlingsomgången. Liksom i tidigareöverenskommelser har emellertid åtgärder vidtagits för att skallkunna bibehålla sin relativa röststyrka, som uppgår till . Regeringen framhåller att den fortsatt fäster stor vikt vid fråganom röstandel. Medlemskapi Afrikanska () har varit förbehållet afrikanskau-länder. I syfte att bredda bankens kapitalbas för att på tryggadess finansiella försörjning beslöt att inbjuda ävenicke-regionala länder, däribland , att bli medlemmar i om formerna och villkoren för de icke-regionala ländernasmedlemskap inleddes och avslutades . Regeringenkommer under innevarande budgetår förelägga en särskild propositionmed begäran om godkännande av svenskt medlemskap i . Enligtöverenskommelsen, som reglerar de icke-regionala ländernas medlemskap i ,uppgår totala kapitalinsats i ADB till . Av detta harSverige, enligt överenskommelsens bestämmelser, åtagit sig att inbetala 25procent eller . i form av fem lika stora delar under vart och ettav budgetåren 1980/811984/ 85. För den första inbetalningen av ett svensktmedlemsbidrag till ADB beräknar regeringen således ett bidrag för budgetåret1980/81 till . UU 1979/80: 20 33 Regeringen föreslår i propositionen att riksdagensgodkännande av det beräknade första medlemsbidraget görs avhängigt av dessgodkännande av svenskt medlemskap i . Afrikanskautvecklingsfonden (ADF) finansieras genom bidrag från de icke-regionalamedlemsländerna. Vid utgången av uppgick totala bidrag tillADF till cirka 205 milj. kr. Den andra påfyllnaden som gäller åren 19791981omfattar totalt 770 milj. dollar. bidrag uppgår sammanlagt till , vilket motsvarar av påfyllnaden. Den förstainbetalningen på , som utgör en tredjedel av vårt totala bidrag,utbetalades under /80. Denandra inbetalningen skall ske under /81. Fördetta ändamål begärregeringen godkännande av ett bidrag till ADF av . Isamband med den senaste kapitalökningen utfäste sig att i Asiatiskautvecklingsbanken (AsDB) teckna 675 nya kapitalandelar dll ett sammanlagt värdeav . Härav skall eller 67 andelar inbetalas i fyralika stora årliga poster under vart och ett av åren 19781981. De två förstainbetalningarna om totalt knappt 2 milj. kr. gjordes under budgetåren 1977/78och 1978/79. Den tredje inbetalningen på cirka 1 milj. kr. avseende budgetåret1979/80 kommer att göras . Förden fjärde och sista inbetalningen som sker under /81 begärregeringen bemyndigande för ett bidrag till AsDB på 1 milj. kr. Förfyraårsperioden 19791982 har åtagit sig att till Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF) bidra med sammanlagt . under budgetåren1979/801982/83. Den första inbetalningengjordes under /80. Förden andra inbetalningen, som skall göras /81, begär regeringenriksdagens godkännande av ett bidrag på . Detsvenska bidraget uppgår till totalt 115 milj,kr. Om överenskommelse nås om en ny och utökad påfyllnad av resurserför nästa treårsperiod kan en första inbetalning av ett svenskt bidrag bliaktuell . Preliminärt beräknas en sådan inbetalninguppgå till omkring 40 milj. kr. För det totala svenska bidragsbeloppet inomramen för en sådan påfyllnad kommer godkännande att inhämtas nästabudgetår. Regeringen begär nu godkännande av en första inbetalningav 40 milj. kr. Skulle det årliga svenska bidraget överstiga detta belopp kanmedel tas i anspråk från den ointecknade reserven under anslaget C 1. Bidragtill intemationella biståndsprogram. 3 1979/80. UU1979/80: 20 34 I propositionen föreslås att ordinarie bidragtill Världslivs-inedelsprograminet (WFP) höjs från 66 dll 70 milj. kr. för vartoch ett av budgetåren 1980/811982/83. Bidraget är enligt propositionen tilltvå tredjedelar bundet till upphandling av svenska livsmedelsprodukter. har enligt förlängningen av konvention omlivsmedelshjälp (FAC) åtagit sig att leverera svenskt vetesom livsmedelshjälp. Under pågående förhandlingar om en ny konven-'ion harSverige ställt i utsikt en årlig leverans om . För /81 föreslås i propositionen föråtagandena enligt förlängningen av konventionen om livsmedelsbistånd ettmedelsbehov på sammanlagt 50 milj. kr. har med bemyndigande dessutom åtagitsig att /801981/82 hålla svensktvete samt vissa andra svenska livsmedelsprodukter i beredskap för akutanödhjälpsinsatser. Beredskapslagret utgör en del av det internationellaberedskapslagret av livsmedel för katastrofinsatser (lEFR) och har i huvudsakställts till WFP:s förfogande. Med hänsyn till behovet av långfristiga åtaganden omlivsmedelshjälp bör det svenska åtagandet utsträckas t. o. m. budgetåret1982/83. För /81 beräknar regeringen ett medelsbehovför nödvändig påfyllnad av det svenska livsmedelslagret på sammanlagt 55 milj. kr.inklusive lagring och frakt. Regeringen begär således godkännande för atttäcka kostnaderna för internationellt livsmedelsbistånd, vilka beräknas uppgåtill totalt 175 milj. kr. ordinarie bidrag till FN:s hjälpprograin förPalestinaflyktingar (UNRWA) uppgick för till 42 milj. kr.Detta motsvarar av programmets omslutning. Mot bakgrund av att UNRWA fortfarande befinner sig i enbesvärlig finansiell situation har för (budgetåret9GC/S1), med förbehåll för godkännande, utfäst ett svenskt oiörag på47 milj. kr. Regeringen begär godkännande av den gjorda utfästelsen.I enlighet med rekommendationen från UNRWA:s generalkommissarie begärregeringen liksom godkännande av utfästelser tillUNRWA med samm.a belopp även för verksamhetsåren 1981 och 1982. Utfästelsen hargjorts under förutsättning att UNRWA:s roll inte väsentligt förändras tillföljd av den politiska utvecklingen i . För /80 har 30 milj, kr. anslagits somordinarie bidrag till FN:s flyktingskommissarie (). Därutöver har 33milj. utbetalats i extra bidrag från bl. a. katastrofposten för insatser i UU 1979/80: 20 35 ,, , södra , och . Sammanlagt harsåledes 63 milj. kr. redan anslagits för UNHCR /80. Ytterligareextrabidrag kan komma att aktualiseras . Medhänsyn till UNHCR:s ökade betydelse som kanal för flyktingbistånd ochorganisationens utvidgade reguljära program begär regeringen att (/81) för enbart det reguljära programmetoch utbildningsverksamheten anvisar 40 milj. kr. Därutöver bör medel urkatastrofreserven vid behov kunna ställas till förfogande för UNHCR. Övriga multilaterala bidrag kan, liksom tidigare, behöva tagas ianspråk. Sverigesbidrag till /internationella handelscenlruin (ITC) /80 till 8 milj. kr. är därmed den största enskildabidragsgivaren till centrets verksamhet. I åtskilliga sammanhang har frånsvensk sida påtalats behovet av utökade bidrag från övriga i-länder. Undertreårsperioden /801981/82 har utlovat ett årligt bidrag på minst8 milj. kr. bör, med förbehåll för godkännande, lämna enutfästelse om ett oförändrat bidrag på 8 milj. kr. för (/81). Regeringenbegär vidare bemyndigande att utlova ett årligt bidrag på minst 8milj. t. o. m. (/83). /80 har . anslagits dll Importkonloret för u-landsprodukter(IMPOD). För /81 beräknar regeringen medelsbehovet för IMPOD:ssamlade verksamhet till . Detta medelsbehov skall täckas genom attmedel om . anvisas för /81 samt genom att IMPODmedges rätt att disponera en ointecknad reservation på . som kvarstårfrån IMPOD :s första verksamhetsår. Sverigebör ha en viss finansiell beredskap att medverka i multilateraltutvecklingssamarbete som kan aktualiseras i pågående eller kommandeinternationella förhandlingar. Förhandlingarom inrättande av en gemensam fond för buffertlager-finansiering för attstabilisera priserna på råvaror har pågått inom ramen förUNCTAD. nåddes slutligen en ram-överenskommelse, och förhandlingarom en avtalstext inleddes . De väntas bli avslutade underinnevarande år. Tillfonden kommer att knytas kompletterande möjligheter för finansiering av andraråvarupolitiska åtgärder till förmån för främst fattigare . Exempelpå sådana åtgärder är diversifiering och främjande av exporten samt forskning.Målet för de totala bidragen till detta UU 1979/80:20 36 program har satts till 350 milj. dollar. Vid Vutfäste en rad länder, inklusive , frivilliga bidrag för programmet.Därutöver kommer hälften av ett obligatoriskt grundbidrag till fonden på 1milj. dollar per land att avsättas till sådana åtgärder. utfäste ett frivilligt bidrag på 24 milj. kr.Detta bidrag, liksom hälften av det obligatoriska bidraget, kommer att belastadenna anslagspost. Regeringen har också förklarat sig villig att överväga eneventitell påfyllnad om så skulle erfordras. I samband med om vetenskap och teknik förutveckling (UNCSTED) i beslöt de deltagande länderna attupprätta en interimsfond i avvaktan på ett mer utvecklat internationelltfinansieringssystem för att stärka inhemska veten-skapligt-tekniskakapacitet. Fonden skall uppgå till 250 milj. dollar . kommer att anordnas , varvid avseratt göra en utfästelse som svarar mot en rimlig svensk andel av inlerimsfonden,dock högst 30 milj. kr. för tidsperioden /811981/82. Bidraget skallbelasta posten Övriga multilaterala bidrag för /81. Ett samarbete med den Karibiska ()kan aktualiseras under /81. Detta bör i så fall finansieras medmedel ur denna anslagspost. Ett annat ändamål, )Som kan bli aktuellt att stödja, ärFN:s transport-och kommunikationsårtionde för . kan också kommaatt behöva lämna bidrag till Internationella utvecklingsfonden () och tillAsiatiska (AsDB) för att ge kompensation för kursförluster påtidigare lämnade bidrag, vilkas värde har knutits till guldet eller en bestämddollarkurs. Liksom under tidigare budgetår bör också vissa andramuldlaterala bidrag kunna belasta denna anslagspost som årsbidrag dll Rödakorsets internationella kommitté. Andra exempel är (), FN:s center för (), ochFN:s fond för kontroll av beroendefram-kallande medel (). För posten Övriga multilaterala bidrag föreslås / 81 ett belopp av . Då detta belopp troligen ärför knappt tilltaget för att täcka väntade behov, kan ointecknadereservationsmedel under detta anslag behöva tas i anspråk härför. Vid ingångenav /81 beräknas den ointecknade reservationen uppgå till cirka155 milj. kr. 1. godkänner deriktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som förordas i detföregående, 2. godkännerutfästelsen att skall bidra till den sjätte påfyllnaden avInternadonella utvecklingsfondens () resurser med totalt UU 1979/80: 20 37 för budgetåren 1980/811982/83 inklusive en första inbetalningpå . under /81, 3. bemyndigar regeringen att görade utfästelser och åtaganden som härutöver har angetts i det föregående, 4. till Bidrag till internadonellabiståndsprogram för /81 anvisar ett reservationsanslag av . Idetta sammanhang behandlar utskottet dels modon 1979/80: 1133 av m.fl. (s), yrkandena 23, nämligen att beslutar 2. att som sin mening geregeringen till känna vad som i motionen anförts om IDA:s utlåningspolidk, 3. att anslaget till FN:skapitalutvecklingsfond höjs till 40 milj. kr. för /81, dels modon 1979/80: 1625 av m. (vpk), delyrkandena 3 b)c), nämligen 3.att uttalar och hos regeringen hemställer om förslag som leder tillatt de biståndspolitiska målen skall styra användningen av helabiståndsanslaget, vilket innebär b)att inom FN-systemetverkar för att biståndet inriktas på länder som strävar efter social ochekonomisk rättvisa och politiskt och ekonomiskt oberoende, c) att lämnarVärldsbanksgruppen. I motion 1133, yrkande 3, föreslås att anslagettill höjs dll 40 milj. kr. Ettliknande yrkande behandlades av utskottet senast vid förra (UU1978/79: 27). Utskottet anförde då att näst var fondensstörsta bidragsgivare och ensam svarade för av fondensverksamhet. Det fanns mot denna bakgrund inte någon anledning att alltförsnabbt höja de svenska bidragen. Utskottet avstyrkte därför det då aktuellayrkandet. Situationenhar inte förändrats i detta avseende. Regeringen föreslår inför budgetåret1980/81 en höjning av bidrag med 5 milj. kr. till 30 milj. kr. ochförordar en utfästelse av ett lika stort bidrag för vart och ett av de tvåföljande budgetåren. Detta gör att andel för nästkommande budgetårfortsatt kommer att ligga vid av fondens medel. mening skulle en ytterligare höjning av bidraget tillkapitalutvecklingsfonden av den storlek motionärerna förordar riskera att geSverige en alltför dominerande ställning i fonden. Yrkande 3 i modon 1133avstyrks därför. UU 1979/80: 20 38 I samma modon, yrkande 2, föreslås att regeringenges till känna vad som i motionen anförs om IDA:s utlåningspolitik. Modonärernanoterar alt det svenska IDA-bidraget trots en andelsminskning ökar i absolutatal med drygt en kvarts miljard kronor och menar att det mot denna bakgrund ärangeläget att medverkar aktivt för att utforma IDA:s verksamhet ienlighet med de grundläggande principerna för det internationellautveckUngssamarbetet. Det ankommer på regeringen att via den nordiskarepresentanten i och på annat sätt ta behövligainitiativ och informera om detta arbete, heter det i motionen. Motionärernafinner det vidare förvånande att budgetpropositionen helt förbigår den debattom IDA:s utlåningspolitik som aktualiserats genom att Världsbankschefen utanhörande av genom brev till en amerikansk kongressledamotavstängde ett mottagarland från vidare utlåning från . De kräver attregeringen skyndsamt försöker få till stånd en ändring av detta beslut. Utskottetdelar motionärernas åsikt att bör verka för att IDA:s utlåning skallutformas i enlighet med våra grundläggande biståndsprinciper. Som framgår avpropositionen präglas IDA:s verksamhet redan av en kraftig satsning på defattigaste och på de fattigaste befolkningsgrupperna inom dessaländer. Den helt dominerande andelen av IDA:s resurser går till länder med enårsinkomst per invånare . Inemot hälften av udåningen avserprojekt för jordbruks- och landsbygdsutveckling. Utskottetnoterar detta förhållande och utgår från att regeringen utnyttjar sinamöjligheter att ytterligare befästa IDA:s ställning som det organ inomVärldsbanksgruppen som särskilt skall se till de fattigaste gruppernas behov. har under de gångna månaderna behandlat för nästa budgetperiod, vari ingår det tredje amerikanskadelbidraget till lDA:s femte påfyllnad. Om kongressen inte ger sitt medgivandetill den femte påfyllnaden kan enligt de regler som gäller för denna påfyllnadinte heller andra IDA-länders bidrag utnyttjas. IDA:s verksamhet hotar då attlamslås. Världsbankenspresident har i det läget sett sig föranlåten att förklara att han ämnar avståfrån att under /80 framlägga förslag om lån till . Dennautfästelse var när den gjordes att betrakta som ett väsentligt element i denamerikanska kongressens behandling av IDA-bidragen. Densvenska regeringen har tillsammans med övriga nordiska länder skarpt kridseratbankens tillvägagångssätt och framhållit att beslut av denna karaktär bördiskuteras i styrelsen. De nordiska länderna har också förklarat att de tillskillnad från banken inte anser att den ekonomiska situationen i ärett hinder för styrelsen att överväga projekt i landet. UU 1979/80: 20 39 Den amerikanska kongressen har bifallitdelbetalningen till . Så länge bankens utfästelse kvarstår förändrar dettaemellertid inte situationen. Världsbankspresidentens beslut är till sininnebörd liktydigt med att ett förbehåll knutits till bidrag till . Utskottetfinner att bankens tillvägagångssätt förtjänar stark kritik. Beslut som rörfördelningen av IDA:s resurser bör enligt svensk uppfattning fattas pågrundval av sedvanliga ekonomiska kriterier. Utskottet,som anser att bankens tillvägagångssätt inte får bli prejudicerande, föreslåratt som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av yrkande 2 i motion 1133. I vpk-motion 1625, delyrkande 3 c), föreslås attSverige skall lämna Världsbanksgruppen. Liknandeyrkanden har behandlats och avstyrkts avutskottet, senast i UU 1978/79: 27. Det har skett bl. a. med hänvisning tillatt och redan har ett omfattande stöd till särskilt eftersattabefolkningsgrupper och att Världsbanksgruppen strävar att öka detta stöd.Utskottet har också påpekat att ett svenskt utträde ur Världsbanksgruppenskulle hänvisa att i ökande grad utnyttja den privatakapitalmarknaden, vilket särskilt de fattigaste länderna skulle drabbas av. Utskottetgör samma bedömning nu och avstyrker följaktligen delyrkande 3 c) i vpk-motion1625. I vpk-motion 1625, delyrkande 3 b), yrkas attFN-biståndet skall inriktas på länder som strävar efter social och ekonomiskrättvisa och politiskt och ekonomiskt oberoende. Ävendenna fråga behandlades i fjolårsbetänkandet UU 1978/79: 27. Utskottethänvisade då till starka stöd till UNDP, vars verksamhet i hög gradär inriktad på de fattigaste länderna. I budgetpropositionen föreslås enhöjning av bidrag till UNDP från 300 milj. kr. till 320 milj. kr.Bidraget dll UNDP:s särskilda verksamhet dll förmån för de minst utveckladeländerna föreslås fortsatt till 30 milj. kr. för kommande budgetår. Sverigeoch övriga nordiska länder avser att fortsätta strävandena att stärka UNDP ochi ökande utsträckning inrikta organisationens arbete på de fattigaste länderna.Vårt intresse av att åstadkomma en långsiktig finansiering av UNDP är ett led idetta arbete. Enandel av UNDP:s landprogrammerade åtaganden skall enligt organisationensbiståndskriterier gå till länder vars regimer visat vilja till socialutjämning. Regeringen har lagt vikt vid att befästa och om möjligt ytterligareöka denna andel. Meddet ovan anförda fär delyrkande 3 b) i vpk-motion 1625 anses besvarat. Som framgår avpropositionen avser regeringen under innevarande UU 1979/80: 20 40 riksmöteförelägga en proposition angående svenskt medlemskap i (). Denna proposition har framlagts (1979/80: 130).Regeringen föreslår i budgetproposidonen att , med förbehåll för sittgodkännande av propositionen, nu anvisar . som en förstainbetalning avseende /81 av medlemsbidrag till banken.Utskottet har ingen erinran mot detta förslag. Utskottettillstyrker förslagen i avsnitt C 1 i budgetpropositionen och hemställersålunda att 1. godkänner de riktlinjer förmultilateralt utvecklingssamarbete som förordas i propositionen, 2.med avslag på modon1979/80: 1133, yrkande 3, godkänner res. 2 (s) vad som förordas ipropositionen rörande bidrag till , 3. med avslag på motion 1979/80:1625, delyrkande 3 c), avseende utträde ur Världsbanksgruppen, godkänner dengjorda utfästelsen att skall bidra till den sjätte påfyllnaden avInternationella utvecklingsfondens () resurser med totalt 1 497 240 000 kr.för budgetåren 1980/811982/83 inklusive en första inbetalning på 460 000 000kr. under /81, 4.som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört med anledning av yrkande 2 i motion1133 rörande IDA:s utlåningspolitik, 5. förklarar motion 1979/80: 1625,delyrkande 3 b), avseende FN-biståndets inriktning besvarad med vad utskottetanfört, 6. bemyndigar regeringen att görade utfästelser och åtaganden gentemot internationella biståndsprogram somhärutöver angivits i propositionen, 7. med bifall tillbudgetproposhionens förslag till Bidrag till internationella biståndsprogramför /81 anvisar ett reservationsanslag av 1 . 4.Bilateralt utvecklingssamarbete (C 2) 4.1Allmänt (anslagsram, biståndets inriktning, länderkoncentration,re-sultatvärdering m. Propositionen(s. 6065) Anslaget till bilateralt utveckhngssamarbete, somunder innevarande budgetår uppgår till 2 850 milj. kr., föreslås ipropositionen öka med UU 1979/80: 20 41 cirka403 milj. kr. till 3 253 milj. kr. för /81. SIDA hade i sinanslagsframställning föreslagit en höjning med 527 milj. kr. Medlenför bilateralt utvecklingssamarbete tas i anspråk för långsiktigtutvecklingssamarbete med enskilda länder, vissa insatser i ochKaribien, vissa landprogramkostnader, stöd till befrielserörelser ochflyktingar m. m. i södra , särskilda program, katastrofbistånd, bidragtill enskilda organisationer, bredare samarbete samt fonden för industrielltsamarbete med (). Fr. o. m. /81 föreslås dendel av kostnaderna för biståndskontor, som har redovisats under detbilaterala anslaget, redovisas under anslaget C 4. Styrelsen för internadonellutveckling (SIDA). Detnu föreslagna beloppet för bilateralt utvecklingssamarbete är cirka 125 milj.kr. lägre än vad SIDA har föreslagit. Någon ofördelad reserv enligt SIDA:sframställning har inte upptagits. På flertalet punkter har i övrigt SIDA:sförslag till medelstilldelning för olika ändamål godtagits. De avvikelser somförordas inom den i förhållande till SIDA:s förslag lägre medelsramen framgårav nedanstående tabell. Rörande inriktningen av det bilaterala biståndetframhålls i propositionen särskilt följande. Tonviktenpå svenska insatser i södra bör befästas under kommande budgetår.Landramarna höjs för samtliga frontstater. I enlighet med SIDA:s förslagföreslås särskilt stora ökningar för Mo§ambique och . Vidare ansluter sigproposidonen dll SIDA:s förslag om att kraftigt öka anslagsposten förhumanitärt stöd till flyktingar och befrielserörelser m. m. i södra förutses alt medel ur anslagsposten Katastrofer m. m. kan komma atttas i bruk för under budgetåret uppkommande behov i södra . Utvecklingeni kan komma att aktualisera betydande svenska insatser. FörVietnam föreslås en ram pä 365 milj. kr., vilket är 35 milj. kr. mindre än vadsom har förordats av SIDA. SIDAhar vidare föreslagit att 30 milj. kr. anvisas för stöd til! flyktingar iSydostasien under en särskild anslagspost. Med tanke på svårigheten att redannu bedöma behovet och långsiktigheten i de insatser, som bör göras för dennaflyktingkafegori, är det enligt proposidonen inte ändamålsenligt att uppföramedel härför på en särskild anslagspost. Kostnaderna för de betydandehjälpinsatser i , som förutses under det närmaste budgetåret, kommeri stället att belasta anslagsposten Katastrofer m. m. anslagspost föreslås för vissa insatser i och . Dessainsatser avser, förutom ett fullföljande av det humanitära biståndet iregionen, stöd dll , och .