bet · G301KU44 · 1979-12-31 00:00:00 — I motionen 1979/80:460 av () ochGunnar () hemställs "att uppdrar åt förvaltningsstyrelseatt verka för att information från arbete i ökad utsträckninganpassas för television och radio i syfte att därmed underlätta en vidgadbevakning genom dessa media". 1 motiveringen framhåller motionärerna det angelägna i attså många medborgare som möjligt ges tillfälle att följa den politiska debatten.Ett led i detta skulle bl. a. vara att via radio direktsända riksdagensdebatter och även utöka TV-sändningarna från . Motionärerna förordaren försöksperiod med utsändning av större interpellations- och frågedebatteroch en successiv utökning av nu förekommande sändningar från de stora allmännadebatterna. För den närmare motiveringen hänvisas till motionen. KU1979/80:44 12 ,som berett informationsgrupp tillfälle att avge underhandsyttrandeöver motionen 1978/79:1097, har erhållit yttrande från gruppen med följandelydelse: informationsgruppavstyrker motionen 1978/79:1097 med hänsyn till dels de principiellainvändningar som kan riktas mot inrättandet av en särskild"riksdagskanal"' i radio eller TV, dels de mycket stora kostnader somär förenade med ett sådant arrangemang. förvaltningsstyrelseavstyrker, under hänvisning till informationsgruppens uppfattning, bifall tillmotionen. I motionerna 1978/79:1097 (le) och1979/80:460 (2 s) föreslås att skall låta utreda frågor omdirektsändning av riksdagsdebatter över radio-och TV-nätet. 1 yttrande över motionen 1097 har riksdagensförvaltningsstyrelse, som inhämtat underhandsyttrande från riksdagensinformationsgrupp, avstyrkt motionen dels med hänsyn till de principiellainvändningar som kan riktas mot inrättandet av en särskild"riksdagskanal"' i radio eller TV, dels med hänsyn till de mycketstora kostnader som är förenade med ett sådant arrangemang. Utskottet - somdelar den principiella invändningen - vill i detta sammanhang emellertid erinraom att direktsändning av större riksdagsdebatter förekommer i radio och även iviss utsträckning i TV, Sådana direktsändningar är enligt utskottetsuppfattning av mycket stort värde. Om denna verksamhet ytterligare kan byggasut är en fråga för de programansvariga att ta ställning till. har ägnat informationsfrågornaett stort intresse och beslutat om tämligen vittgående information tillmedborgarna. Informationsinsatserna har av naturliga skäl främst riktat sigtill de informationsförmedlande organen; press, radio och television. Det ankommerpå dessa att bedöma på vilket sått informationen lämpligast skall föras ut tillallmänheten. Utskottet finner inte skäl att nu tillstyrka tillsättandetav en ny inforrnationsutredning. Motionsyrkandena avstyrks således. attriksdagen avslår motionerna 1978/79:1097 och 1979/80:460. Om utgivning på kassettband av publikationen SverigesRiksdag I motionen 1978/79:1674 av () och () hemställs " att beslutar attpublikationerna Riksdag och KU1979/80:44 13 Från Riksdag & Departement skall utges i sådan formatt de blir tillgängliga även för synskadade". I motionen, som tar sikte huvudsakligen på utgivningen avpublikationen Från Riksdag & Departement, föreslås att informationen börvara utformad på så sätt att den blir tillgänglig även för synskadade. Detsammabör gälla speciella informationstidning, Riksdag. Tidningen och tidigare behandling utgav efter förslag avtalmanskonferensen publikationen Riksdag tillsamtliga hushåll. Utgivningen hade föreslagits av inforinationsgruppsom en försöksverksamhet. 1 skrivelse till talmanskonferensen harinformationsgruppen lämnat en rapport med redogörelse för bakgrund ochutvärderingsresultat. Någon ytterligare utgivning planeras ej. Motionen behandlades såvitt avsåg publikationen FrånRiksdag & Departement i utskottets betänkande 1978/79:27. Utskottettillstyrkte att denna tidning gavs ut på kassett för synskadade. Detta gavsregeringen till känna. Det i motionen framförda förslagetatt den av försöksvis utgivna informationstidningen ges ut även på kassett för synskadade är enligt vad ovan redovisats intelängre aktuellt. Någon ytterligare utgivning från sida är inteplanerad. Motionsyrkandet avstyrks sålunda. attriksdagen avslår motionen 1978/79:1674 såvitt nu är i fråga. Om projicering av talares namn och partibeteckning påbildskärm i plenisal I motionen 1978/79:342 avSven-Gösta m. fl. (s) hemställs "att beslutar om attuppdra åt förvaltningsstyrelse att vidta åtgärder för attprojicering av talares namn och partibeteckning på bildskärmen i plenisalenskall ske". Motionärerna framhåller i motiveringen att det storaantalet ledamöter och suppleantsystem gör det svårt förden enskilde riksdagsledamoten och tjänstemännen att komma ihåg namnen påsamtliga ledamöter och tjänstgörande suppleanter. Mot bakgrund härav ansermotionärerna att det vore värdefullt från informationssynpunkt om talarens namnoch partibeteckning kunde anges på bildskärmen i plenisalen. 1** 1979/80. KU1979/80:44 14 förvaltningsstyrelseavstyrker bifall till motionen med hånsyn till att informationsvärdet av detföreslagna systemet inte motsvarar de kostnader som är förknippade med dessgenomförande. Av till yttrandet fogad utredning av intendenturenheten vidriksdagens förvaltningskontor framgår att anskaffnings- ochinstallationskostnaden för erforderlig teknisk anläggning beräknats uppgå tillca . Det i motionen framförda förslagetatt förvaltningsstyrelse skall vidta åtgärder för att projiceratalares namn och partibeteckning på bildskärmen i plenisalen har i ovanredovisade yttrande från förvaltningsstyrelsen avstyrkts.Förvaltningsstyrelsen bedömer att informationsvärdet av det föreslagna systemetinte motsvarar de kostnader som är förknippade med dess genomförande. Utskottetdelar förvaltningsstyrelsens bedömning och avstyrker motionen. attriksdagen avslår motionen 1978/79:342. Den inre riksdagsförvaltningen: Nytt riksdagshus m.m.Riksdagens förvaltningsstyrelse föreslår under punkten B 5 att /81 anvisar till Den inre riksdagsförvaltningen: Nyttriksdagshus ett reservationsanslag av . förvaltningsstyrelseanför i budgetpropositionen (bilaga 19 s, 15-17) följande: beslöt omåterflyttning till lokaler på . Beslutet innefattade bl. a. fastställande av tidplan samtkostnadsramar för projektet i vad gäller investeringar i byggnader, kostnaderför inredning samt teleutrustning, allt i prisläget . Arbetena igångsattes med schakt iRiksplan. Dessa arbeten kom alltmer att styras av dearkeologiska fyndigheter som påträffades i Riksplan, Under senare delen av julimånad konstaterades också från grävningsledningens sida att fynden från denhistoriska bebyggelsen var i oväntat intakt skick. Bland annat återfannskyrkogården som tillhört det medeltida och stadsmuren från1400-talet samt flera båtfynd. Det framstod sedermera klart att de arkeologiskaundersökningarna inte kunde slutföras inom då fastlagda tid- och kostnadsramar. Undersökningarna pågår alltjämt (), och någradefinitiva uppgifter från RAÄ () om färdigställandetidföreligger f. n. inte. KU1979/80:44 15 beslöt den 4 april 1979bl. a. om bevarande av den medeltida stadsmuren i Riksplan. Detta innebär attviss omprojektering av underbyggnaden och Riksplan har genomförts i syfte attpå bästa sätt inordna stadsmuren. F. n. pågår dock vissa överläggningar medkommunen och RAÄ som önskat anordna en niuseal verksamhet i anslutning tillmuren. En översyn av huvudtidplanen har gjorts i syfte att trotsförseningar behålla tidpunkten för återflyttning . Översynen innebår bl. a. att produktionen inte kanbedrivas på ursprungligt planerat sätt med underbyggnaden i somförsta delprojekt. planerar i stället att i maj månad 1980samtidigt igångsätta arbetena i Riksplan, och f.riksbanksbyggnaden. Mot bakgrund av ovanstående kan därför först definitivt avgöras om tidpunkten för återflyttning hösten1983 kan behållas. Arbetena i påbörjades medledningsomläggningar, och har grovschaktning liksom arkeologiskaundersökningar utförts. Byggnadsentreprenaden som avser stombyggnaden iRiksgatan påbörjades . Med anledning främst av de utökade arkeologiska insatsernapå Riksplan och därmed sammanhängande konsekvenser har projektet fått vidkännaskostnadshöjningar utöver de fastställda kostnadsramarna. Merkostnaderna har t. o. m. mars månad 1979 uppgått tilldrygt 10 milj. kr. Någon slutkostnad för de arkeologiska utgrävningarna kantidigast anges i anslagsframställningarna för /82. har på byggnadskommitténs uppdrag utrettfrågan om att höja grundvattenytan under för att på längre siktsäkerställa dess grundläggning. Förslag till åtgärder finns nu framtagna, ochbl. a. skall en "skärm" utföras mellan och i lägefrån Stallkanalen över Riksplan till . Dessa åtgärder bör varagenomförda . Det är dock tekniskt och ekonomiskt fördelaktigtatt redan i samband med arbetena i utföra vissa förberedelser förgrundvattenhöjningen. Kostnaderna för grundvattenhöjningen i Helgeandsholmeningår inte i de kostnadsramar som beslutats av och kan heller inteanges förrän i samband med anslagsäskandena för /82. I följande tabeller redovisas kostnadsramar ochinvesteringsplan i prisläge . Beloppen innefattar ingen annanuppräkning än indexuppräkning. Vid beräkningen av den allmännabyggnadskostnadsstegringen har tillämpatsett uppräkningstal om . Motsvarande beräkning för perioden april 1978-april1979 görs för byggnadskostnader och för inredning oehutrustning. Ny framräknad planeringsram i prisläge 1 april 1979framgår av följande tabell. Kostnadsram 1 000-tal kronor Investering i byggnader 260 000 291200 320 000 Kostnaderför inredning 29 000 32 480 35080 23 000 25 760 28300 KU1979/80:44 16 Investeringsplan anpassad till planeringsramen (milj, kr,) Med anledning av dentidsförskjutning som skett i projektet råder f. n. en obalans mellan tilldeladeoeh förbrukade medel. 1 anslagsframställningen /81 har det begärdabeloppet reglerats så att bättre balans skall erhållas mellan anslagna ochförbrukade medel. Motioner rörande hus och sekreterarhjälp ålriksdagens ledamöter I motionen 1979/80:463 av LarsWerner m. fl. (vpk) hemställs "att , med upphävande av tidigarefattat beslut, beslutar avbryta arbetet på en återflyttning tillHelgeandsholmen och uppdrar åt att uppta förhandlingarmed med syfte att skall kvarstanna i nuvarandelokaler vid ". I motiveringen hänvisas till att vpk tidigare hävdat attriksdagen bör kvarstanna vid och inte flytta tillbaka tillHelgeandsholmen bl. a. på grund av de stora kostnaderna. Vidare hävdas imotionen att de planerade lokalerna inte kommer att uppfylla kraven på yta,vilket kommer att drabba utskotten. I motionen 1979/80:1562 av , m. fl, (2 m, 1 c)hemställs "att beslutar i enlighet med vad som i motionenanförts angående nytt riksdagshus". I motiveringen hånvisas till tidigare i motion framfördaförslag att bör välja alternativet Samspel i stället för det projekt(H2) som fattat beslut om. Motionärerna finner att förslaget Samspeli flera avseenden är överlägset det av valda alternativet.Beträffande motiveringen hänvisas till motionen, I motionen 1979/80:590 av m, fl, (m)hemställs "att beslutar att i lämplig ordning utredamöjligheterna att förstärka ledamöternas personliga sekreterarhjälp i enlighetmed vad som i motionen anförs". Motionärerna förordar en väsentlig utbyggnad avriksdagsledamöternas sekreterarhjälp oeh kontorsservice. Under hänvisning tilldet statsfinansiella läget yrkas ingen förstärkning . Motionärerna finner atten utbyggd service av i motionen föreslaget slag lämpligen borde kunnaförverkligas i samband med återflyttningen till det gamla riksdagshuset.Förslagsvis kunde vart tredje eller vart fjärde rum planeras för sekreterare,vilket skulle motsvara en sekreterare på varannan resp. var tredje ledamot.Motionärerna föreslår att frågan utreds genom förvaltningskontoret. KU1979/80:44 17 Korlfaitude uppgifter om riksdagshusfrågans tidigarebehandling beslöt (främst. 1974:20, KU 1975:13, reservationen, rskr 1975:207) att flytta tillbakatill ombyggda lokaler på . 1 samband därmed uppdrog åtförvaltningsstyrelsen att föranstalta om fortsatt arbete med riksdagenslokalfrågor i första hand enligt alternativet 2 i 1974.Detta förslag innebar att på behålls i detnärmaste oförändrat. Plenisalen inryms i gamla riksbankshuset som påbyggs.Ledamotsruni och andra lokaliteter inryms i kanslihuset. Enligt riksdagsbeslutet skulle förvaltningsstyrelsenåterkomma till med nytt förslag, om övervägandena talade för andralösningar eller andra förhållanden framkom som motiverade detta. Förvaltningsstyrelsen tillsatte enbyggnadskommitté för det fortsatta arbetet med lokalfrågor. I sitt förslag 1977/78:5 redovisade förvaltningsstyrelsenresultatet av det fortsatta utredningsarbetet med lokalfrågorna. Förslagetinnebar ett fullföljande av det principbeslut som fattats av riksdag.Konstitutionsutskottet anförde i sitt betänkande (KU 1977/78:23) överförslaget, som i allt väsentligt tillstyrktes, bl. a. följande: Enligt utskottets meningtillgodoser det nu av förvaltningsstyrelsen framlagda förslaget i tillräckliggrad det krav på flexibilitet som enligt det anförda måste kunna ställas. Avväsentlig betydelse i denna del år bl. a, att expansionsmöjligheterna är godaoch att det finns möjlighet att utan alltför stora ingrepp i byggnaderna kunnaomdisponera olika lokaler och lokalgrupper. Bådadessa villkor får enligtutskottets mening anses vara uppfyllda. Mot ett beräknat behov av lokaltillväxtfram om ca 15 000 kvm lägenhetsarea står en sammanlagdlägenhetsarea om ca 22 000 kvm till förfogande för successiv expansion inärbelägna, väl samlade lokaler, till vilka åtkomsten är säkrad. Den planeringav lokalerna i de olika byggnaderna som det aktuella förslaget förutsättersynes vara sådan att omdisponeringar även av större lokalgrupper lätt börkunna företas utan omfattande ingrepp. Utskottet förutsätter då att den närmareplanläggningen och utformningen av förslaget, som måste göras om detta tillsina huvuddrag godkännsav , sker under beaktande av kravet påflexibilitet. Detta innebär att den presentation av förslaget i dess detaljer,som finns i de systemhandlingar som upprättats och som i huvudsak återgetts ibilaga 2, inte får betraktas som slutgiltig. Ändringar måste sålunda kunnaföretas, om förhållanden uppkommer som motiverar detta. Detta gäller självklartäven under det fortsatta projekteringsarbetet. Vad gäller kostnaderna för etteventuellt kvarblivande vid är dessa enligt utskottets meningmycket svåra att med säkerhet beräkna. Som framgått av det material somredovisas i bilagorna kan sådana kostnadsberäkningar göras på flera olika sättoch med i hög grad varierande resultat. Vad som förekommit i denna del gerenligt utskottet inte vid handen att kostnaderna för ett eventuelltkvarblivande vid i det långa perspektivet skulle bli lägre förriksdagen än vid en återflyttning till KU1979/80:44 18 i enlighet med förslaget. Om man därtillförutsätter stora förändringar av de nuvarande byggnaderna pekar allt på attkostnaderna vid ett kvarblivande kan bli avsevärt högre. Därtill kvarstårkostnaderna för riksbyggnaderna på . För bedömningen av riksdagenslokalfrågor på har utskottet dock inte funnit att skillnaderna ifråga om kostnaderna bör tillmätas någon avgörande betydelse. Utskottet anseratt kostnaderna för det föreslagna ombyggnadsprojektet är godtagbara. Beslut har fattats om att successivtskall flyttas till ny-eller ombyggda lokaler i . Flyttningen haringet direkt samband med frågan om återflyttning tillHelgeandsholmen. Tidsmässigt finns det dock ett visst samband genom attombyggnadsplanerna för vidkommande - enligt den tidplan som nuföreligger i ärendet -förutsätter att kanslihuset kan utrymmas under slutet avår 1980. Enligt utskottets mening är det självfallet önskvärt attde statliga byggnationer som blir följden av ett genomförande av planerna påsåväl flyttning till som riksdagensåterflyttning till samordnas i den utsträckning som är möjligoch att åtgärder vidtas för att förhindra ökade kostnader genom onödigforcering av vissa byggnadsarbeten. Den tidplan som föreligger i ärendet ochsom innebär att sommaren/flyttar tillbaka tillHelgeandsholmen bör enligt utskottets bedömning vara förenlig med dessaönskemål. I en reservation (5 s, 1 fp)hemställdes att skulle avslå förvaltningsstyrelsens begäran omytterligare anslag samt att lokalfrågorna skulle bli föremål för ytterligareutredning i enlighet med vad som anförts av reservanterna. a. följande: Enligt utskottets mening är detotillfredsställande att på det utredningsmaterial som föreliggerskall fatta ett beslut med så vittgående konsekvenser som förvaltningsstyrelsenföreslår. a. framgår av flertalet av de i ärendet föreliggandemotionerna har önskemålen om att skall kvarstanna vid torguppenbarligen en stark förankring hos en betydande del av riksdagensledamöter. Den starka opinion som i detta hänseende har kommit till uttryck harenligt utskottets mening berättigade anspråk på att få frågan om möjligheternaatt stanna kvar vid ordentligt utredd, så att en prövning av ettmera permanent kvarstannande kan göras parallellt medåterflyttningsalternativet H 2, vilket avses komma att användas åtminstoneintill mitten av nästa århundrade (med en beräknad avskrivningstid ).Det bör också framhållas att åtgärder av den omfattning, inte minstkostnadsmässigt som det föreliggande återflyttningsalternativet innebär, ipraktiken kommer att minska framtidahandlingsfrihet när det gäller de egna arbetsförhållandena. lltredningsarbetet bör självfalletutgå från de grundläggande allmänna målsättningar för somriksdagen ställt sig bakom genom sin anslutning till vad ett enhälligtkonstitutionsutskott i denna del uttalat , Utskottet hänvisar till denredogörelse härför som lämnats ovan på s, 52-53. Särskilt betydelsefulla tordevara frågorna om expansionsmöjligheter KU1979/80:44 19 och möjligheterna att utan större svårigheter kunna nåanpassning till sådana ändrade förhållanden som kan bli aktuella underlokalernas beräknade utnyttjandetid. Här tecknar sig redan en rad tänkbarautvecklingslinjer. Utskottet kan t. ex. erinra om de alltmera aktualiseradefrågorna om politikerrollens framtida innehåll. Önskemål som särskiltframhållits är bl, a, olika åtgärder för att möjliggöra för riksdagsledamöternaatt ägna sig åt den viktiga del av sin uppgift som går ut på att hållanödvändig kontakt med väljare och samhällslivet i övrigt. Ett bättretillgodoseende av dessa krav kan bl, a. komma att medföra attriksdagsledamöterna, såsom begärts i flera motioner , i störreutsträckning får tillgång till kvalificerad sekreterar- och annanbiträdesservice. Ett annat önskemål, som redan har aktualiserats genomregeringsskiftet val, är behovet av bättre resurser förpartikanslierna för de riksdagsgrupper som företräder oppositionen (sesärskilt bilaga 13). Det ofta framförda kravet på ökad tillgång påsammanträdeslokaler bör också prövas. Såsom framgår av förvaltningsstyrelsensutredning om villkoren för kvarstannande vid är detvidare lämpligt att komplettera säkerhetsanläggningen i samband med utarbetandeav en detaljerad plandisposition. Med hänsyn till den betydande sakkunskap somförvaltningsstyrelsen besitter när det gäller utredningen av riksdagenslokalfrågor anser utskottet att ansvaret även för det kompletterandeutredningsarbetet beträffande alternativet bör anförtros åt denna.Det förutsätts därvid ankomma på styrelsen att närmare besluta om formerna förutredningsarbetets bedrivande. För den närmare motiveringen hänvisas till reservationen(s. 55 ff.). beslöt i enlighet med utskottets hemställan.Under den ovan redovisade handläggningen av riksdagshusfrågan har ett stortantal motioner behandlats. Beträffande den omfattande redovisningen av frågansbehandling hänvisas till KU 1977/78:23. Gällande bestämmelser m. in. Enligt beslut av 1975/76 årsriksmöte har partigrupperna rätt att erhålla anslag för anställande avkontorshjälp motsvarande kostnaderna för ett biträde på var åttonde ledamot.Medel för ändamålet anvisas ovan under punkten All, Förvaltningsstyrelsen, somavstyrker motionen 1979/80:590. anför bl. a, följande: Mot bakgrunden av att riksdagenunder på olika sätt sålunda förbättrat sin servicegentemot ledamöterna och även med hånsyn till strävandena att hålla kostnaderav olika slag nere kan förvaltningsstyrelsen inte finna skäl för att f, n,utreda möjligheterna att förstärka ledamöternas personliga sekreterarhjälp ochföreslår därför att motionen avstyrks. KU1979/80:44 20 Som framgår av den ovan lämnaderedovisningen har frågor rörande hus varit föremål för utredningaroch ställningstaganden under de senaste tio åren.Riksdagen fattade vid 1977/definitivt beslut om återflyttningpå förslag av förvaltningsstyrelse. Utskottet finner inte nuanledning till annat ställningstagande. Motionen 463 avstyrks följaktligen.Även den fråga som tas upp i motionen 1562 om alternativet Samspel harbehandlats i de tidigare omgångarna. Inte heller i detta avseende finnerutskottet skål till omprövning av tidigare ställningstaganden. Utskottet avstyrkeräven denna motion. Utskottet vill tillägga att utskottet under beredningen avförevarande anslagsfråga genom företrädare för förvaltningsstyrelsensbyggnadskommitté erhållit upplysningar rörande projekteringsarbetetsfortskridande samt informationer sammanhängande med den lokalplanering sompågått och som i stort avslutats . Vissa kostnadsökningar haruppstått med anledning av de arkeologiska utgrävningar som företas.Merkostnaderna beräknas för detta ändamål uppgå till 19 milj. kr. Av lämnadeupplysningar framgår vidare att sådana lokaldispositioner görs att en ökning avriksdagsledamöternas sekreterarhjälp från f. n. en på åtta ledamöter till enpå fem skall kunna rymmas inom de nu aktuella planerna. Dessa innebär att dets. k. kanslihusannexet kommer att behöva tas i bruk. Härutöver har förvaltningsstyrelsensäkerställt att sådana lokaler som är förhyrda även i fortsättningen skallkunna utnyttjas om behov därav föreligger. I motionen 590 föreslås att förutsättningarna för en förstärkningav ledamöternas personliga sekreterarhjälp bör närmare utredas. Motionärernaerinrar om den mycket speciella arbetssituation som. gäller för riksdagsledamöter.Behovet av service av skilda slag har ökat, och enligt motionärerna tordepartikansliernas resurser, skrivbyrå och andra serviceorgan, inte förslå föratt motsvara dagens krav. En utbyggnad avsekreterarservicen. som f. n. baseraspå en per åtta ledamöter, borde rimligen ske till en på två eller en per treledamöter. har i yttrande övermotionen anfört att på olika sätt förbättrat servicengentemot ledamöterna. Mot bakgrund härav och av kostnadsskäl avstyrker förvaltningsstyrelsenmotionen. Utskottet vill i detta sammanhang framhålla, attriksdagsledamöterna för att effektivt kunna fullgöra sina uppdrag och sittpolitiska arbete bör ha god tillgång till skrivhjälp och biträde av merutredande karaktär. Den hittillsvarande servicen, som är uppbyggd på delsenstor central skrivbyrå för hela , dels partikanslier med såvälskrivservice - i princip en per åtta ledamöter - som utredande personal, delsutredningshjälp genom upplysningstjänsten, förefaller i stort väl avvägd.Hittillsvarande erfarenheter talar för att en utbyggnad av servicen sannoliktkan bli motiverad len nära framtid. KU1979/80:44 21 Om denna skall kanaliseras genom partiernas kanslier ellerpå annat sätt bör naturligen närmare kunna övervägas. Utskottet finneremellertid inte skäl att nu ta några initiativ med anledning av motionen. Avvad som ovan framkommit från byggnadskommitténs sida är de aktuellalokaldispositionerna sådana, att en väsentlig ökning av antalet"sekreterare" kan ske utan att saken nu närmare behöver utredas ellersärskilda beslut fattas. Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionen.Utskottet hemställer att 1. beträffandenyii riksdagshus med avslag på motionerna 1979/ 80:463 och 1979/80:1562 /81 till Den inre riksdagsförvaltningen: Nytt riksdagshusanvisar ett reservationsanslag av . 2. beträffandesekreterarhjälp ål riksdagsledamöter avslår motionen 1979/80:590. Med tillstyrkande av riksdagensförvaltningsstyrel ses förslag under punkten C hemställer utskottet