bet · G301UU20 · 1979-12-31 00:00:00 — Ettyrkande liknande det nu aktuella behandlades och avstyrktes av utskottet förraåret med hänvisning till att utskottet fann att den ämnesinriktadeverksamheten tillgodosåg väsentliga ändamål. /81 beräknar regeringen 195 milj. kr. till Särskilda programvarav 154 milj. kr. avser ämnesinriktad verksamhet. Det är en höjning iförhållande till innevarande budgetår med 20 milj. kr. Samtidigtinnebär regeringens förslag en nedskärning av SIDA:s för-jiag med nära 25 milj.kr. Utskottet har också inhämtat att regeringen tills vidare avser bibehållaanslaget på den nu föreslagna nivån. Utskottetvill därför inte förorda någon ytterligare nedskärning av regeringens förslagoch avstyrker följaktligen yrkande 15 i motion 1133. I samma motion föreslås att en utvärdering sker avverksamheten inom ramen för Särskilda program. Motionärerna anför som stödhärför att UU 1979/80: 20 73 densnabba utbyggnaden av den ämnesinriktade verksamheten och splittringen på enmångfald aktiviteter har lett till bristande effektivitet i användningen avSIDA:s personella resurser. Principernaför den ämnesinriktade verksamheten under anslagsposten Särskilda programredovisades av regeringen i proposition 1977/ 78: 135. I propositionenförutskickades även en ny handläggningsordning för det ämnesinriktadebiståndet, vilken gick ut på att SIDA vid ett och samma tillfälleskulle underställa regeringen sitt förslag avseende hela detta bistånd för denkommande budgetperioden. Därigenom skulle regeringen beredas bättre möjlighetertill överblick över och prioriteringar inom anslagsposten i fråga. Utskottetbehandlade propositionen i UU 1978/79: 1. Detämnesinriktade biståndet omfattar, som framgår av propositionen, flerasinsemellan skilda verksamheter. De biständspolitiska motiven för det varierarfrån område till område. Utskottet har inte skäl att frångå sin tidigarebedömning att var och en av de olika insatserna tillgodoser väsenUiga ändamål.Samtidigt är det ämnesinriktade biståndet genom sin utformning svårare attöverblicka och värdera än det landinriktade biståndet. Utskottet noterar därförregeringens i propositionen framförda uppfattning att varje insats pä dettaområde bör beredas, bedömas och värderas i förhållande till de svenskabiståndspolitiska rnålen i likhet med annat bistånd. Denna föresats bör efterhand kunna leda lill förändringar i dispositionen av denna anslagspost.Utskottet har i sammanhanget också inhämtat att SIDA avser försöka koncentreradet ämnesinriktade samarbetet enligt väsentiigen två huvudlinjer, nämligendels utnyttjande av svenskt biståndskunnande, dels insatser som kan främjaSveriges möjligheter att inrikta FN-organens bistånd på enligt vår meningangelägna sektorer. Den nya handläggningsordningen bör tjäna detta syfte. Motdenna bakgrund ser utskottet en fördel i att anslagsposten förblir i stort settoförändrad till sin omfattning till dess ytterligare erfarenhet vunnits avförsöken att koncentrera detta bistånd till de ovan angivna områdena. Utskottetkonstaterar sammanfattningsvis att en successiv översyn av biståndsområdet ifråga redan inletts. Modon 1133 om en utvärdering av verksamheten underSärskilda program avstyrks följaktligen i denna del. 4.8Katastrofer m. m. Propositionen(s. 110117) Under /79 fattades beslut ominsatser till ett värde av cirka 205 milj. kr. från katastrof anslaget.Fördelningen av dessa medel framgår av en tabell i budgetpropositionen.Anslaget för innevarande UU 1979/80: 20 74 budgetåruppgår till 209 milj. kr. För /81 beräknas i propositionen ettmedelsbehov av 314 milj. kr. Hjälpinsatserför flyktingar och andra krigsoffer har tagit en stor delav katastrofposten i anspråk. Det har under det gångna budgetåret främst gälltmänniskor i , södra , och . En stordel av dessa insatser har kanaliserats genom flyktingkommissarien () Denunder allvarligt förvärrade flyktingsituationen i harföranlett betydande svenska katastrofbidrag. a. UNHCR, Rädda barnenoch Röda korset har stött både de s. k. båtflyktingarna, som harsamlats i läger i olika sydasiatiska länder, och andra indokinesiskaflyktingar, främst i . har även lämnat bidragpå närmare 25 milj. kr. till främst WFP:s, och () hjälpprogram för den hårt svältdrabbade befolkningeni . har även verkat diplomatiskt för att stödja dessahjälpinsatser. Renanaturkatastrofer i form av svår torka och översvämningar har föranlettkatastrofbistånd till bl. a. , , , , ,, Sri Länka, och . Förutomstöd direkt till drabbade länders regeringar förekommer katastrofbistånd genomFN-systemet och genom enskilda organisationer sorn Röda korset. ,Rädda barnen och Frikyrkan hjälper. Dessa kanaler bör användas även i framtidenalltefter omständigheterna i varje enskilt fall. Denspecialenhet för hjälpverksamhet i samband med naturkatastrofer och liknandehändelser, som har upprättats inom den militära svenska FN-beredskapsstyrkan,anlitades under föregående budgetår för leverans av ett fältsjukhus till ett avSydrhodesia bombat läger för Zimbabweflyktingar i . Under innevarande århar ett 20-tal personer ur specialenheten rekryterats av WFP och UNHCRför insatser för kampucheanska flyktingar i . Flera internadonellaorganisationer har uttryckt preliminärt intresse för att få anlita enheteneller delar därav. Enheten består av drygt 150 personer. Katastrofberedskapoch kalastrofförebyggande åtgärder i förblir en av Sverigeprioriterad verksamhet. Delframhålls i propositionen att anslagsposten Katastrofer m. m. liksomföregående budgetår bör få fulla funktionen av allmän reserv inom detbilaterala anslaget. Med katastrofmedel bör således kunna finansierasverksamhet eller åtgärder som inte naturligen hör hemma under någon annananslagspost. Somexempel på denna funktion nämns att medel för samarbete med den västafrikanskaörepubliken e Principe har bestridits från katastrofanslaget underbudgetåren 1976/771979/80 med sammanlagt 5 milj. kr. e Principe ärdet minsta landet av de tidigare por- UU 1979/80: 20 75 Erfarenheterna av samarbetet är övervägande positiva. Föratt fullfölja stödet till e Principe föreslås att ett belopp på högst2 milj. kr. beräknas för samarbetet med landet under /81. Riksdagenhar beviljat anslag för en svensk statskredit till Turkiet.Krediten uppgår till 50 niilj. och finansieras dels med särskilt beviljadeanslagsmedel, dels med 25 milj. kr. från anslagsposten Katastrofer m. m.Krediten ingår i ett bland samordnat betalningsbalansstöd förTurkiet. Förden händelse det skulle bli aktuellt med en fortsättning på stöd tillÖstafrikanska () bör medel tas i atispråk från dennaanslagspost. Medel om 10 milj. kr. kan under /81 komma attbehövas för ändamålet. Densituation i flera delar av världen som har redovisats i propositionen talar,heter det, för ett betydande behov av medel, som kan användas för humanitärahjälpinsatser. Den svära ekonomiska situationen för flera av programländernagör det också angeläget med resurser som kan användas för extrabiståndsinsatser. Den omständigheten att anslagsposten Katastrofer m. m. är enallmän reserv på det bilaterala anslaget ställer också anspråk påmedelsulrymme. Mot denna bakgrund beräknas 314 milj. kr. för Kalastrofer m. m.under /81. Idetta sammanhang behandlar utskottet dels motion 1979/80:231 av m.fl. (vpk),yrkande 2, nämligen 2.att beslutar att 20 milj. kr. beviljas i bilateralt katastrofbiståndtill för /81, dels modon 1979/80:478 av m.fl. (vpk),yrkande 1, nämligen att beslutar kr., i katastrofhjälp till Demokratiska , dels modon 1979/80: 1133 av m.fl.(s), yrkande 14, nämligen att beslutar 14.att som sin mening ge regeringen till känna vad som i övrigt i motionen anförtsom humanitärt bistånd och flyktingstöd (avser ), dels motion 1979/80: 1620 av ()och (), vari hemställs attriksdagen hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för inrättandet vid FNav en angående "flyktingkooperativ". UU 1979/80: 20 76 dels motion 1979/80: 1625 av m. (vpk), delyrkandena 3 k)1), nämligen 3.att uttalar och hos regeringen hemställer om förslag som leder tillatt de biståndspolitiska målen skall styra användningen av helabiståndsanslaget, vilket innebär k) att katastrofbiståndendast skall användas till detta ändamål, 1)att ett katastrofbistånd om sammanlagt 80 milj. kr. lämnas till ochLaos. I vpk-motion 1625, delyrkande 3 k), föreslås attkatastrofbiståndet endast skall användas till detta ändamål. Motionärerna anseratt medlen under detta anslag skall användas vid katastrofer medan andrainsatser bör bokföras öppet för sina särskilda ändamål. Såsomframhålls i propositionen bör katastrofbiståndet, enligt av riksdagenfastslagna riktlinjer, i första hand lämnas som hjälp åt människor i u-ländersom drabbats av naturkatastrofer eller väpnade och politiska konflikter. Under föregående budgetår användes den helt övervägande delen avanslaget till egentliga katastrofändamål och endast en mindre andel till andrasyften. Underett antal budgetår har katastrofanslaget tagits i anspråk även för andraoförutsedda men angelägna biståndsändamäl än katastrofer. Eftersom anslaget förbilateralt utvecklingssamarbete inte omfattat någon allmän reservpost har detansetts praktiskt att katastrofanslaget även fått fylla en sådan funktion. Dennaanvändning av kataslrofanslaget har skett med vetskap. Enredovisning av anslagets utnyttjande har regelmässigt lämnats ibudgetpropositionen. Utskottetanser det rimligt alt regeringen förfogar över en post som kan användas föricke förutsedda bislåndsbehov som inte nödvändigtvis har katastrofkaraktär ochser ingen väsentiig olägenhet i att låta katastrofanslaget ha även dennauppgift. vill utskottet understryka att detta inte får leda till attinriktningen och omfattningen av de av fastställdabiståndsinsatserna i någon avsevärd mån förändras. Meddet ovan anförda avstyrker utskottet delyrkande 3 k) i vpk-motion 1625. Enligt vad utskottet inhämtat har hittillsunder budgetåret lämnat drygt 52 milj. kr. i katastrofbistånd till denödlidande i och till kampucheanska flyktingar i . Därav harcirka 9 milj. kr. gått till FN:s flyktingkommissarie (), som huvudsakligenbedriver verksamhet bland flyktingarna i , 10 milj. kr. till varderaInternationella röda korset och , 17 milj. kr. till Världslivsmedelsprogrammet(WFP) och 3 milj. kr. UU 1979/80: 20 77 organisationernahar sin verksamhet inne i . Därtill har 4 milj. kr. avsatts för densvenska katastrofberedskapsstyrkans deltagande i det internationellahjälparbetet i och . Deninternationella hjälpen till har först på ett relativt sent stadiumblivit effektiv och kunnat nå sina mottagare inne i det drabbade landet.Enligt föreliggande uppgifter har , WFP och Internationella röda korsetemellertid numera goda möjligheter att nå de områden i landet där behoven ärstörst. Sverigehar inte erkänt regimen i . Regeringen har trots det ansett sig börapröva alla möjligheter att med humanitärt bistånd söka lindra nöden i landet.Som utrikesminister framhöll i ett svar på en fråga i den18 har därför ett svenskt erbjudande om humanitär hjälp i form avinsatser av den svenska katastrofberedskapsstyrkan framförts till regeringen iPhnom Penh, förmedlat av generalsekreteraren i Svenska röda korset. Denne harfåll veta att man i och för sig vore tacksam för svenska direkta hjälpinsatsertill dem som svälter, men man har också påpekat de svårigheter som det innebäratt just nu utnyttja detta erbjudande. Personal ur den svenska beredskapsslyrkanhar inte anmodats delta i någon direkt svensk hjälpinsats. Katastrofbiståndettill torde även framöver i första hand komma att kanaliseras över deinternationella hjälporganisationerna. Avsaknaden av diplomatiskt erkännandeav regimen i bör dock inte hindra från att utnyttja ävendirekta kanaler för humanitärt bistånd när det visar sig vara en framkomligväg. Utskottet utgår ifrån att regeringen är beredd att även fortsättningsvistillskjuta medel ur katastrofreserven för hjälpinsatser till via dekanaler som regeringen finner lämpliga. Meddet ovan anförda får motion 1133, yrkande 14, i vad avser humanitärt biståndoch flyktingslöd till , anses besvarad. I vpk-motion 231 yrkas bl. a. dels att Kampucheatas upp som mottagarland i det långsiktiga svenska biståndsprogrammet, delsatt 20 milj. kr. beviljas i bilateralt katastrofbistånd till / 81. Det förstnämnda yrkandet behandlas på annan plats i dettabelänkande. Utskottetbehandlar i detta sammanhang även vpk-motion 1625, delyrkande 3 1), variföreslås att ett katastrofbistånd om sammanlagt 80 milj. kr. lämnas tillVietnam och , samt vpk-motion 478, vari föreslås att ett katastrofbiståndom 25 milj. kr. lämnas till Demokratiska . Liknandeyrkanden behandlades av utskottet (UU 1978/79: 27). Utskottetfastslog då att katastrofhjälpens fördelning och destination inte på förhandbör bindas genom riksdagsbeslut utan i vanlig ordning beredas av SIDA och dens. k. katastrof gruppen. Utskottet ser inte skäl att nu göra någon annanbedömning. UU 1979/80: 20 78 Utskottet avstyrker därför yrkande 2 i vpk-motion231, yrkande 1 i vpk-motion 478 och delyrkande 3 1) i vpk-motion 1625. I motion 1620 hemställs att åtgärder vidtas förinrättandet vid FN av en angående flyktingkooperativ. Enrelativt utförlig redogörelse för tankegångarna bakom de föreslagnaflyktingkooperativen återfinns i motionen. 1 ett antal orter i ,och har en rörelse kallad Longo startatarbetskooperativ i syfte att återuppliva gles- och avfolkningsbygder i Europa.Inom kooperativen, som uppges vara 16 till antalet, bedrivs jordbruk,skogsbruk, hantverk och småindustri. Sedan starten har 15 000 ungdomardeltagit i arbetet. i grundade Longo ett flykting-kooperativ i CostaRica. På grundval av erfarenheterna där har Longo föreslagit atttillflyktsorter förbereds i närheten av instabila zoner och i länder som harstark frihetlig tradition i syfte att ta hand om flyktingar.Tillflyktsställena bör ställas under FN:s beskydd. Som en första åtgärd bör , ansvarig inför FN:s sekretariat, utses. I den bör ävenföreträdare för de neutrala länderna ingå, heter det i motionen. Flyktingproblemeti världen är stort och har förvärrats. Svårigheterna attbereda flyktingarna en dräglig tillvaro ligger också på många olika plan. De ärinte alltid i första hand finansiella. Ett större problem är ofta att finnamottagarländer och varaktiga tillflyktsorter. Av särskild vikt är också attbereda flyktingar tillfälle till meningsfull sysselsättning. Inom FN:sflyktingkommissariat övervägs nu olika möjligheter att pä ett mer långsiktigtsätt integrera flyktingar i deras nya hemländer. InomFN-systemet har, enligt vad utskottet inhämtat, även möjHg-heterna studeratsatt upprätta särskilda flyktingcentra. Slutsatsen har emellertid blivitavvaktande. Utskottetvill inte utesluta att flyktingkooperativ i givna situationer skulle kunna visasig vara ett praktiskt bidrag till lösningen på ett flyktingproblem. Vägandeskäl kan emellertid anföras mot motionärernas förslag. Att enbart som enforebyggande åtgärd upprätta flyktingstationer i närheten av potentiellaoroshärdar skulle av berörda parter kunna uppfattas som en otillbörlig handlingav världsorganisationen. Det ligger i flyktingarbetets karaktär att åtgärdersvårUgen kan bli förebyggande i den mening motionärerna lägger i begreppet. Utskottet avstyrker därförmotion 1620. UU 1979/80: 20 79 4.9Stöd till enskilda organisationers biståndsverksamhet Propositionen (s. 117118) För /81 beräknas i propositionen ettanslag på 125 milj. kr. för stöd till enskilda organisationersbiståndsverksamhet. Enskilda organisationer uppgår underinnevarande budgetår dll 110 milj. kr. Detstatliga stödet till de enskilda organisationernas verksamhet har ökat kraftigtunder senare år. Detta betyder inte enbart en ökning av antalet projekt,volontärer och bidragssökande organisationer utan också att enskilda projektblivit större och mer omfattande . Utöverdet belopp på 90 milj. kr. som har anvisats till de enskilda organisationernasverksamhet i under /79 har svenska organisationerunder samma budgetår mottagit närmare 60 milj. kr. för katastrofinsatser iu-länderna. Liksomtidigare går huvuddelen av bidragen till undervisnings- och hälsovårdsområdet.En mindre del avser projekt för landsbygdsutveckling och tillvolontärverksamhet. I följande tabell redovisas de stadiga utbetalningarnafördelade på organisationstyp. Utbetalningarav stöd till enskilda organisationers biståndsverksamhet budgetåren1962/631978/79 fördelade på organisationstyp. 1962/6375/% 18.3 41 7,6 19 4,2 11 5,2 13 4,1 16 14.6 26 5,2 9 7,0 12 3,8 7 40,4 49 9,8 12 9,6 12 Huvuddelen av bidragen lämnas för verksamhet iprogramländerna. De största insatserna gjordes under /79 iIndien, , och Mogambique. Normaltavser stödet till de enskilda organisationernas verksamhet bidrag till svenskaorganisationers samarbete med systerorganisationer i . För attmöjliggöra en utbyggnad av verksamhet inriktad på att förbättra kvinnanssituation i har emellertid statsmakterna under /79beslutat att godkänna att medlen även skall kunna användas för bidrag direkttill kvinnoorganisationer i . Sådana insatser bör komma i fråga främsti programländerna. Möjligheterna att följa upp verksamheten blir annarsotillräckliga. UU1979/80: 20 80 I detta sammanhang behandlarutskottet motion 1979/80: 1625 av m. fl. (vpk), delyrkande 3 h),nämligen 3. att uttalar och hos regeringen hemställer omförslag som leder till att de biståndspolitiska målen skall styra användningenav hela biståndsanslaget, vilket innebär h) att stöd till enskilda organisationers verksamhet efterhand koncentreras till verksamhet som bedrivs i fackUga organisationers ellersolida-riietsgruppers regi och att organisationsförteckningen utökas med"Kvinnoorganisationer" och "Solidaritetsorganisationer". I vpk-motion 1625, delyrkande 3 h),föreslås att stödet till enskilda organisationer efter hand koncentreras tillverksamhet som bedrivs i fackliga organisationers eller solidaritetsgruppersregi och att organisa-tionsförleckningen utökas med"kvinnoorganisationer" och "solidaritetsorganisationer". Ett hknande yrkande behandlades senast ifjolårsbetänkandet UU 1978/79: 27. I det föreliggande yrkandet har tillkommitkravet på att organisationsförteckningen utökas med"kvinnoorganisationer". Utskottet erinrade i ovannämnda betänkande om altutskottet uttalat sin uppskattning av de enskildaorganisationernas viktiga roll i biståndsarbetet och fann därför inteanledning att uttala sig för en begränsning av stödet på det sätt som föreslogsi den då aktuella motionen. /79 finns möjlighet att använda medelur anslagsposten Enskilda organisationer för bidrag direkt till kvinnoorganisationeri . Även solidaritetsrörelser har erhållit bidrag ur anslaget, även omde inte har egen rubrik i propositionen. Utskottet anser att anslaget i sin nuvarande utformningger möjlighet att motsvara olika organisationers behov på ett rimligt sätt ochser därför inte heller nu skäl att förorda någon begränsning eller kvotering. Delyrkande3 h) i vpk-motion 1625 avstyrks därför. 4.10 Bredare samarbete m. m. Propositionen (s. 119121) Under vart och ett av budgetåren1978/79 och 1979/80 har 50 milj. kr. beräknats för bredare /79 var utbetalningarna 10,6 milj. kr. Utbetalningarna /80 beräknas till cirka 40 milj. kr. För /81beräknas ett totalt medelsbehov av 55 milj. kr. för bredare samarbete. UU 1979/80: 20 81 I budgetpropositionen förutskickas att enproposition om s. k. blandade krediter kan komma att föreläggas riksdagenunder . Om beslutar införa ett system för s. k. blandadekrediter befinns det enligt propositionen angeläget att kreditgivningen inledsredan under /81. Därför beräknas redan nu ett belopp på 60milj. att användas till en del av den statliga subventioneringen av s. k.blandade krediter samt för kostnader som kan uppkomma för exportkreditgarantier. Detsammanlagda medelsbehovet under anslagsposten Bredare samarbete m. m. beräknasdärmed uppgå till 115 milj. kr. Programmetför bredare samarbete skall ses som ett inslag i u-landspolitik. Inomdet bilaterala utvecklingssamarbetet utgör det ett komplement till detlandprogrammerade bistånd som koncentreras till ett begränsat antalprogramländer och äger rum inom de av fastställda treårsramarna förde enskilda länderna. De medel som avsätts för verksamheten står tillregeringens disposition för mindre insatser, varav en stor del är inriktad påkunskapsöverföring. Sådana insatser behöver inte som det långsiktigautvecklingssamarbetet begränsas till mycket fattiga länder. Bredaresamarbete syftar till en utvidgning och förstärkning av förbindelsermed enskilda , som av särskilda skäl önskar samarbeta med. Närbiståndsmedel utnyttjas för att underlätta ett bredare samarbete, tas desåledes i anspråk med dubbel målsättning. Det gäller dels att främja ekonomiskoch social utveckling i ett land enligt de biståndspolitiska målsättningarna,dels att främja en utveckling av relationer med landet i fråga. Det är främsit följandetyper av insatser som bör övervägas: utbildningsinsatser, somföretas i samarbete med svenska institutioner och företag; institutionssamarbete, dvs.bidrag till samarbete mellan svenska institutioner och institutioner iu-länder; förinvesteringsstudier i denmån dessa inte bekostas med medel under andra anslag, (främst avseende projektmed en betydande utbildningskomponent; kulturellt samarbete ochpersonutbyte. Detbredare samarbetet administreras huvudsakligen genom utbild-nrngsberedningen,som överfördes från tillutrikesdepartementets huvudtitel och fick status som myndighet. Detbredare samarbetet med och administreras tills vidare av har fått medel för ett personutbytesprogram. Som exempel pågenomförda insatser nämns i propositionen förprojektering av ett trä- och ettpappersindustriutbildningsinstitut i , högspännings- ochkraftverksstudier i och studier på mjölkproduktionsområdet i Jamaica.Vidare har anordnats kurser i tele- 6 1979/80. UU 1979/80: 20 82 teknik,industriellt underhåll och flygtrafikledning. Kurser inom cellulosa- ochpappersteknik, projektledning och utsädeshantering planeras. Riksdagenhar i samband med behandlingen av prop. 1978/79: 100 (bil. 6) våren 1979uttalat sig (UU 1978/79: 27, rskr 295) för ett förstärkt stöd främst inomdet bredare samarbetets ram till demokratiska länder i det karibiska områdeti syfte att bistå dem i deras strävan att befästa demokrati och socialutveckling. I linje härmed har diskussioner inletts med Dominikanska repubhkenom bredare samarbete som det tidigare inledda samarbetet med Jamaicafullföljs. inleddes också bredare samarbete med . Inomhandelsdepartementet pågår en utredning om förutsättningar för att införa ettsystem för s. k. blandade krediter. Ett sådant system skulle, heter det ipropositionen, kuima bli ett komplement tilLdet bredare samarbetet. Liksominsatser inom det bredare samarbetet motiveras det av ett ömsesidigt intresseav ökat samarbete. Vissa biståndsmedel kan komma att behövas för att ingå i denstatliga subventioneringen av krediterna. Därtill kan det i propositionen påannat ställe nämnda förslaget om en särskild exportkreditgaranti för främstfattiga programländer medföra begränsade kostnader. Idetta sammanhang behandlar utskottet dels motion 1979/80: 1133 av m.fl. (s), yrkandena 10 och 17, nämligen att beslutar 10.att även fortsättningsvis ges svenskt bistånd och att 20 milj. kr. avsättsfor s. k. bredare samarbete för /81, 17.att medelsramen för bredare samarbete m. m. i förhållande till regeringensförslag minskas med 60 milj. kr. dels modon 1979/80: 1623 av (), vari hemställs attriksdagen beslutar att det bredare samarbetet med kompletteras medytterligare 10 milj. kr. /81 att tagas från katastrofanslaget, dels motion 1979/80: 1625 av m. (vpk), delyrkande 3 i), nämligen 3.att uttalar och hos regeringen hemställer om förslag som leder tillatt de biståndspolitiska målen skall styra användningen av helabiståndsanslaget, vilket innebär i)att hos regeringen begär en redovisning över vilka länder man villinleda s. k. bredare samarbete med och att detta länder-val görs till föremålför prövning. UU 1979/80: 20 83