bet · G301CU22 · 1979-12-31 00:00:00 — MclI hiiinisiiing till till behovet tu s\:ii"l tittt')vcrbliekti htir inte någon tippriikiiing gjorts tiv tinshiget inetl htinsvnjtist lill dessti fiirhålhiiiden. 1 (s)-molioiieii tinförs meningen till lånen iivenfortsiiltningsvis htir en viktig bosttidspolitisk roll titt spela och attbesluten skall ftilitis Itioiii rtimen för bostatlspolitikeii och inie inomrtimen för skiitteiiijiimningcn. Den av molioiiiircriiii förcshigntibostitdsbvggiitRlskommissioiien skulle under fiir-liingiiiiigslitleiiktirtliigga problem och föreslå evcnliiellti ålgiirder. A\eii i(\pk)-niolioiien tir tttgåiigspunklernti i stort liktirttidc. Det bar av naturligti sktil inte varit iniSjligt titt fåen klar bild av i vilken omfaltiiing bertirtht kommuiier genom extrtisktitteiitjiimningsbidrtig ktin komma att kompeiisertis för borlfiillel avliyrcsförltislhinen. Lilskollcl har emellertid trots deltti. med hiinsyn lillde btitlgelmiissigti effekicrntioeh till titt skatlciitiiimiiingsfrågornadiskutcrtits metI komnumernti tiitiii siirskildti eriiiriiigar på (.leniitipunkt. Itimiit sig kunna godlti regeringens slillliiingsiti-gitiule alt intebegiira ett metlgivaiidc för en foristtll ltingi\iiing. Utskottet tiNslvrkcrdiirför moiioiiernti 1979/80:1833 (s). \rktiiide 7. oeh 403 (\'pk). yrkiuule 1 a. Regeringen föreslår iiigti iindriiigtir hetriifftiiideclicrgift iw livresföiltistläii. Eftergift ti\' län liksom s. k. siirskildaliyresförltistlän sktill kunna beviljas enligt nu giilhinde bestiimmciser. Imotion 1979/80:4113 (\'pk). yrktinde 2. föresläs däremot iindrade regler föreftergifter. Eftergift biir enligt motionen kuniiii beviljas i de fiill diirlanttigaren ktin påvisa titt svårigheter i foiiii it\' liyresliöjniiigiirskulle uppkommti om lånen inastc belahis. Enligt utskottets mening htir tilriickliga skiil inte \istiis för till likschigeii skulle gåifrån de eftergiftsregler som riksdtigen ciiliiilligl titullog \aren 107S (CU 1977/78:27). Utskottet nolertil att i 33 S i 1962 ärsbosltidsltinekungorelse oeh niotsvtirande iiklie besliinimelscr finns regler omtinsxtirel for ftirliisi som tiicks av komnumeii för kommuiitilt ellertillmiimiyttigt htisttidsfiireltig. Siirskildti föreskrifter finns omsamordning ii\ hvresforlusthinen metl iiäiiiinlii erstitlniiigsrtitt. 4.5.6 Köpesklllingskoniroll m. m. Köpeskillingskontrollen inomhostadslånesystemel skärptes \'id föregående (prop. 1978/79:55. CU1978/79:7). Kontrollen giiller alla nyproducerade småhus under tre är fränutbettilniugen av det statliga länet. Bostadsniinislern ttnför (s. 6(0 attktipittiK insicr som görs sedan koiiirollli-den löpt ut inte tilltid sktillbenttki;! Även sädtinti kiipittiKinster som delvis blirmöjligti gentini sttitens och kommunerntis bostadspolitiskt betingade institsermasie iippfiiiltis som oförenliga med insatsernas svfie. Del bör dessutom,enligt bosiadsminislern. CU 1979/80:22 46 målsättning att även äldre statsbelånade småhus skallkunna få överläs till skäliga priser. Detta skulle i och för sig tala för attkontrollliden förlängs att gälla åtminstone som räntebidragutgår. Mot bakgrund av kartläggningar och överväganden inom bostadsslyrelsenanser emellertid bostadsniinislern alt del i första hand inte år en ytterligarevidgning av kontrollen som bör komma i fråga. Önskat resultat kan uppnås bättremed medel som står till kommunernas förfogande, i första hand kommunernasmöjlighet all vägra borgen vid överlåtelse men även kommunensmöjlighet alt avstyrka län liksom tomt- och småhusköbeslämtnelser cichavtalsvillkor vid komtnunal förmedling av tomter och småhus. I motion 1979/80:338 (s) föreslås alt begärförslag till en förlängning av kontrolltiden. Motionärerna preciserar inteniirmare hur mycket liden skall förlängas. Den nuvarande kontrolltiden godtogs (CU 1978/79:7) av enbred riksdagsmajoritel. I motion (vpk) hade yrkats en ftirlängning till fem år.Reservanter (rn) ville stå kvar vid tidigare från första köparensförvärv och gällande endast gruppbyggda hus - och ansåg all kontrollen kundeavvecklas helt när ett system för bosparande utvecklats. Utskottet har inte fått anledning att gå ifrån sina tidigarebedömningar och ansluter sig därmed lill vtid bostadsininistern anfört i dennadel. som ovan anförts, pekat påkommunernas möjligheter att vägra konununal borgen vid övertaganden till förhög köpeskilling. Hon förordar all i de fall delta är möjligt, dvs. ettborgensansvar galler, del bör bli möjligt att låta köparen behålla lånet medförkortad amorteringstid och utan räntebidrag. Kommunernas försiktighet när detgäller att vägra borgen har ansetts kunna bero på att konsekvenserna av denomedelbara uppsägning som är följden ansetts drastiska. Utskottet tillstyrker all godkänner vadbostadsministern sålunda förordat. När kommunen inte har något borgensansvar därför alt detenligt äldre bestämmelser löpt ut har kommunerna möjlighet att avstyrka eltövertagande av statslånet för att förhindra spekulation och oskäligakapitalvinster. Utskottet erinrade i betänkande CU 1978/79:7 om attlänsbostadsnämnderna dä kan medge ett övertagande endast om särskilda skälföreligger. Bostadsininistern förordar nu (s. 62) att om kommunen avstyrkeröverlagande av lån i angivet syfte lånet inte heller skall sägas upp utan istället amorteras snabbare och löpa utan räntebidrag. Även tidigare ståendeskuldökning bör aktiveras så att den blir räntebärande och slulamorleradsamtidigt som det ursprungliga statslånet. Utskottet har inte någon erinran mot all skärptakttpilalkostnadsvillkor av förordad typ införs - delta även beträffande länenligt äldre bestämmelser. Del bör noteras att för vissa av dessa lån gällerdelvis andra regler i fråga om bl. a. räntesubventioner och amorterinc iin förlån enlisl 1. ex. bosladsfinan- CU 1979/80:22 47 Ett godkännande av vadbostadsministern anfört i denna del bör diirför inte anses innefiitta ettställningstagande till den ordning genom vilken den avsedda skärpningen avlånereglerna i dessa fall uppnås. Det bör ankomma på regeringen till niirmareange denna ordning. 4.5.7 Information till bostadssökande - s. k. bofakla Regeringen föreslår alt riksdagengodkänner av bostadsministern förordade åtgärder i fråga om redovisning av s.k. bofakla. Farslaget innebär i huvudsak att ansvaret för information omområdet utanför del egentliga byggprojektet anses ankomma på kommunen medanbyggherren skall ansvara för sådan redovisning som avser det egnabyggprojektet. Underlåter byggherren att lämna redovisning skall låneunderlagetför bostadslån resp. godtagen produktionskostnad vid gruppbyggen minskas medbelopp som bostadsslyrelsen bestämmer. Utskottettillstyrker regeringens förslag. 4.5.8 Konsumcniskydd för småhusköpare har (prop. 1977/78:93.mot. 1977/78:1835. CU 1977/78:28) medgett titt kostnader för besiktning ochkontroll stiml för gtirtinti och försiikring under vissa föriitsiitiiiingttrfår ingå i låneunderhigel för småhus som upplåts med tigaiiderätt ellerbosttidsriitt. Tillägg för kontroll och besiktning får göras med högst 2 00(1kr/hus. Tilliiggförgtirtiiiti och försiikring får göras med högst /hus.Garanti-och försiikringsskydd av deniiti ivp kan fås enligt den överenskommelse- Siniihus 76 - sorn iriiffats mellan Vilhiiigareförbiind oeh och en motsvarande överenskommelse pä denbosiadskooperativti sektorn. 1 motion 1979/80:1522 (m) föreslås att sådana ålgiirdersom enligt ovtin får beakttis vid beriikning av låneunderlag skall utgöraftirutstitlning för sltilligt bostadslån. Förslaget motiveras bl. a. med atlden frivilliga tillämpningen av konsumentskvddet iinnu inte nått denomftillning som tinses öiiskviird. Bosladsstyrelsen har fört fram vissa förslag omförbiiitral koiisiimeiilskvtld för småhus men ansett att det f. n. inte ärlämpligt titt generellt göra del förbättrade skytldel lill en förulsiiliningftir län. Sinåluisköpkommitiéii htir enligtsiiitt direktiv till uppgift all forhiiiirti småhusköpartias riittsligtisliillning - bl. a. frägtin om skvdd för konsumen-terntt vid köp av småhus in.m. sttml vid entreprenader avseende småhus. I proposition 1979'S0:1 14 omverkstimhetcn vid tillmiinna rekhimtilionsntimn-den redovisas bl. (s. 16-25)vissa hiirtill tinknyitinde frågor. Del fiireshis tiii tillmiinntirckhimttliiinsniimnilens verksamhelsomräde vidgtissti till tleii skall kiimitiprtivti tvister rörtiinle visst arbete pä ftisl egendom. CU 1979/80:22 48 Enligt utskottets mening iir detiinnu fi')r tidigt all overviigti ett obligtitoriskt krtiv pa de förordadeåtgtirderiia. Vlotioiien avstyrks diirför. LJlskottct litir ingen erimtiii motregeringens fiirshig i frägti om revision a)-kommuniihi bosladsslificiserstiiiit lån lill kciiegorihoslädcr. 4.6 Kulturhistoriskt värdefull hostadsbehyggcisc I propositionen (s. 79) ttnmiilcrbosttKlsminislern sin tivsikt till senare föreslå rcgcriiigeii titt heslut oniförhöjt lånctiiidcrhig och lilliiggshiii sktill Ittlliis av bostadsstvrelsenoch inte som av regeringen. I stimmtiiiliaiiget liiinvistis lill ell uittiltini.leav dåvarande bostadsministern i proposition 1974:1 hiliigti 14 titt frtigtitiom cii (.leceiitrtilisering tiv besliittintlertitteii ftir pr/ivtis niirtillriickliga erfttrenheler tiv hingivningcn har vunnits. Utöver i propositionen retlovistide tippgifter btir doeknoteras alt eiviliitskottet redtin vid liehtiiullingeii tiv den iiiinitKltipropositionen (CL' 1974:13) utgick frtiii till lånefrågor som ktin löstis inomrttiiien fiir de iillmtimia lånciiiulerlagsreglernti skall helitindlas tivliinshositidsniimnd iiven om bvggnadeo ingår i ett komnuintill tirvtil ;tvhcv:irings(>hickt och fönitstitte titt en utflvttiiing av besluttmderiiUénom förhöjt l:°inciindcrlag kan prövas iwan 0111 skiil kvarstår för titt behållatillilggshingivningcii i regeringens hand. 1 helänkaiide CU 1977/78:28tinfötcles med tiiilcdiiing tiv motion (c. s) titt utskottet frän principiellsviiptinkt tiiisåg en deceiilraliseriiig av beslutanderätten öiiskviird.Slutligen litir riksdtigen (CU 1978/79:26 s. 62) med anledning tiv motion (c.s. m) som sin niening gett regeringen till kiiiiiiti titt ätgiirder skullevidltis för att beslut om forlKiji liinetinderhig ulan sambtind nietltilltiggslän skulle delegeras till liiiisbosltidsniiiiiiidernti. attbostadsstvrelsen bortle fä föreskrivtt hur säthinti beslut sktill tivrtikntismot besltitsrtimeii och att ålgiiri.ler borde vidtas för alt förenklahtiiidhiggiiingen tiv tinsökningar om län. L~)ettti skulle ske sä snart dettdminisirtilivti förulsiillningtirnti dtirför föreligger. Vid föregåciKlc tingtivs önskemålet till sktiptien enhetlig beriikningspitixis vtirti liini.ler för en dccenlrtiliseradtilliimpning. Det htir nu uppgetts titt svårigheter i frågti om ttvriikiiingmot rtimtir vtirit skiil till titt riksilagcns beslut ej ftillfiiljls. Som inletliiingsvis ntimiits har något förslag intefiirehigts riksdtigen. Del loixle i princip tmkommti pa regcriiigeii titt uttinriksdtigens mcdgivtiiule överhita beskittiiKlcriillen i tiiiuivnti frågor lillhosltidsläiieorgtinisalioiicn. L'tsko;!e' 'ki:cnicMerlRl inte fiimiil tmledning föreslå riksdtigen titt tilcrla silltidigare beslut om ett tillkiiiinagivtiiKle i iimnct - ett rikstltigsbcslut somdiirnietl torlttirtiiule sktill betikttis. ,Anshigsfrtigorn;ihelitindhi'- nethin. CU 1979/80:22 49 4.7 Viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. Regeringen föreslår attgodkänna av bostadsininistern (s. 9.3-106) förordiide iindringar av grundernaför förbätlringslån samt beträffande energisparstöd till bostadshus för vilktiförbätlringslån kan utgå. har förordat att frågan omförbiiltringslån eller någon inolsvarande laneform efter ytterligareöverviigs. Vid angiven tid upphör enligt tidigare beslut den särskildalångivningen för vissa sanier och andra fjällbor. Utskottet har utgått från attdenna fråga liksom övrig beräkning av lånens effekter följs avbostadsmyndighelerna utan någon särskilda åtgärd. Den föreslagna och tillstyrkta ordningen innebär bl. a.alt den del av förbätlringslånet som skall förräntas och amorteras får sammakapittilkosl-nadsvillkorsom elt statligt lån för ombyggnad. Fråga har uppkommitom inte mot denna bakgrund skäl finns att avstå från den i tillämpningenuppkomna regeln alt förbätlringslån inie lämnas vid större ombyggnader ochsökanden i stället hänvisas till bosladslåneformen. Även enligt utskottels mening ger åberopade förhållandenanledning att fortsättningsvis inte tillämpa någon begränsning med hänsyn lillarbetenas omfattning. Denna ulskoliels uppfattning bör som sin meningge regeringen till känna. Regeringensförslag beträffande ramar tillstyrks. 4.7.2 Bostadsanpassningshidrag m. m. I motion 1979/80:1514 (s) föreslåsatt begär en skyndsam översyn av de statliga bidragen för produktionoch drift av lägenheter för boendeservice ål personer med svårt handikapp.Motionären utgår såväl från bidragen till social hemhjälp som frånbostadsanpassningsbidragen. I budgetpropositionen (bilaga 8 socialdepartemenet s. 79)anmäler socialministern att en allmän översyn av statsbidragsbestämmelserna förden sociala hemhjälpen är motiverad och att eventuella förändringar av reglernakommer mot denna bakgrund att övervägas inom . Utskottetanser att motionärens intresse i denna del därmed får anses tillgodosett utanett riksdagsbeslut. När det gäller bostadsanpassningsbidragen delar utskottetmotionärens bedömning att det finns oklarheter i fråga om bidragens faktiskaeffekter. Utskottet anser därför att regeringen på lämpligt sätt börföranstalta om en utvärdering av bidragssystemet och bedömningarna av i vilkahänseenden stödet inte uppfattats tillgodose berättigade krav. Vad utskottetanfört i denna del bör som sin mening ge regeringen till känna. Vidareföreslås i motion 1979/80:446 (m) att begär sådana 4 1979/80. CU 1979/80:22 50 ändrade regler om bostadsanpassningshidrag att inte vissahyresformer utesluts. Motionären hänvisar till regeln i 1 § kungörelsen ombostadsanpassningshidrag att bidrag utgår till "ägare av bostadshus ellerden som innehar lägenhet med bostadsrätt eller hyresrätt" samt tillbostadsslyrelsens föreskrift att hyresavtal skall vara tecknat direkt medhusels ägare om inte sökanden hyr bostaden i andra hand av kommunen. Motionärennämner som exempel på fall då bidrag inte kan utgå alt någon hyr en lägenhet i andrahand av en delägare i ett andelshus. Den åberopade bestämmelsens syfte är att den boendes rätttill lägenheten skall vara säkrad så att han kan göra sig nytta av åtgärderna.Den som hyr i andra hand har inte det besittningsskydd somförstahandshyresgiisten kan åberopa. Hyresrätlsulredningen har till upgift attbl. a. undersöka frågor om andrahandshvresgästens ställning. Utredningen tordeavlämna sitt slutbetänkande omkring nästa årsskifte. Det kan vara lämpligt attden av motionären upptagna frågan övervägs pä nytt mot bakgrund av utredningensresultat. Utskottet förutsätter att så sker utan något beslut. 4.8 Bidrag och lån till förbättring av boendemiljön Efterfrågan på bidrag lillförbättring av boendemiljön har stigit så att. trots ökade anslag, enprioritering av besluten efter angelägenhetsgrad blivit nödvändig.Bostadsslyrelsen har i anslutning lill en lidigare begäran om ökade anslagdelat upp ansökningarna i fem prioriteringsgrupper: 1. områden som harsynnerliga skäl för förhöjt bidrag (se nedan) 2. andra modernaflerbosttidshusomraden som har outhyrda lägenheter 3. moderna flerbostadshusområden diir åtgiirderna är genomgripande (minst 2 000kr/lägenhet i godkänd kostnad) 4. gårdssanering iinnerstad som innebär en gårdssammanslagning enligt kommunens planer 5. övriga ärenden Regeringen föreslår nu att godkiinna attbidragen fortsättningsvis skall förbehållas de två första prioriletsgrupperna.Denna gräns har i huvudsak tillämpats av bosladsstyrelsen vid dess prioriteringinom tillgängliga medel. I motion 1979/80:1833 (s). yrkande 10, föreslåsriksdagen inte godkänna en sådan spärregel. Motionärerna anför alt det redansker en prioritering till de mest angeliigna projekten och att den ipropositionen föreslagna begränsningen kommer att försvåra arbetet. Om bidrag har beviljats kan bostadslån utgå för deåterstående kostnader som inte täcks av bidraget. Åtgärderna anses då oavsettderas faktiska karaktär utgöra ombyggnad av bostäder, varav följer alträntebidrtig utgår för hela lånet. 1 de fall där bidrtig inte kunnat liimnas pågrund av brist pä medel kan sålunda inte heller sådant kompletterandebostadslån utgå enligt nu gällande bestämmelser. 1 propositionen föreslår nu regeringen att CU 1979/80:22 51 bostadslån skall kunna lämnas inte endast somkomplettering av ett bidrag utan också när bidrag inte kan utgå enligt den ovanföreslagna begränsningen med hänsyn till angelägenhet. För de tniljöbidragetkompletterande länen skall räntebidrag fortfarande utgå medan räntebidragdäremot inte skall lämnas för lån till i och för sig godtagna åtgärder somfaller under den uppsatta angelägenhelsgränsen. Del ovan nämnda motionsyrkandel(s) innefattar dock även krav på att räntebidrag skall utgå för bostadslån tilli och för sig godtagna miljöförbättringar-detta vare sig boendeniiljöbidragutgår eller inte. Motionärerna föreslår dock den begränsningen av rätten lillräntebidrag att sådant inte skall utgå för områden där bostäderna bebos avägarna eller till bostadsrättsföreningar där överlåtelsevärdena är höga ochbidragen kan ytterligare höja dem. Det av regeringen föreslagna angelägenhetskravet när detgäller boendemiljöbidrag och kompletterande bostadslån med räntebidragansluter i allt väsentligt till den tillämpning som fraintvingats.Enligt uppgift beräknas anslaget för innevarande är i allt väsentligt användasför de två första prioriletsgrupperna. Belopp i storleksordningen 2-5 milj. kr.skulle återstå för ansökningar med lägre angelägenhetsgrad. Utskottet noteraratt motionärema inte varit villiga all föreslå ökade resurser för delta ändamåloch att därför deras förslag beträffande angelägenhetsgränsen inte skulle faktisktförbättra någon sökandes situation. Det är enligt utskottets mening bättre attde faktiska möjligheterna alt få boendemiljöbidrag klargörs på ett tidigtstadium och inte som får visa sig först i elt avslag på en ansökan somgjorts efter kanske relativt omfattande projektering. Motionärerna invänder uppenbarligen inte mot rege:ringensförslag alt bostadslän skall kunna utgå för godtagna åtgärder även omboendemiljöbidrag inte utgår på grund av en angelägenhetsgradering enligt denena eller andra metoden. Deras huvudförslag är i denna del att räntebidragskall utgå oavsett projektets angelägenhet. Det finns emellerfid enligtutskottets mening inte tillräckliga skäl för alt stimulera till insatser medlåg angelägenhetsgrad. I den mån resurser finns tillgängliga för atttillgodose ytterligare anspråk får en justering av de ställdaangelägenhetskraven övervägas. Med dessa ställningstaganden kommermotionsförslagei om att räntebidrag inte skulle utgå lill vissa ägarkategorieratt sakna väsentligt intresse. Utskottet tillstyrker sålunda regeringens förslag ibehandlade delar och avstyrker motion 1979/80:1833 (s), yrkande 10. Boendemiljöbidrag utgår nu med högst av godkändkostnad, dock högst med /lägenhet. Föreligger synnerliga skäl fårbidrag utgå med högst , dock högst /lägenhet. Regeringen föreslåratt bidrag i fortsättningen utgår med högst av godkänd kostnad, dock högst3 /lägenhet för alla bidragsberälligade projekt. Förslaget har inte möttinvändning i motioner och tillstyrks av utskottet. Utskottet noterar dock altföreslagen formulering av angelägenhetskravet även fortsättningsvis kan krävaen bedömning av om synnerliga skäl föreligger. Det torde krävas en CU 1979/80:22 52 anpassning av uttrycken därför i tillämpningsreglerna. De nya reglema föreslås tradti i kraft den 1 juli 1980.Utskottet har ingen erinran mot detta. Det får anses ligga inom regeringensbefogenheter att besluta om eventuellt nödvändiga övergångsregler. Utskottettillstyrker regeringens förslag beträffande ramar. Bidragsgivningens omfattning har styrts avanslagsbeloppel. Regeringen föreslår nu att lägger fast ramar förbeslut om bidrag resp. för beslut om lån. Förslaget i motion 1979/80:402 (vpk)om ökat anslag torde i realiteten ha syftat lill alt öka bidragsgivningenenligt gällande eller mer generösa regler. Några yikanden därom har dock inteframställts. Anslagsfrågorna behandlas nedan. 4.9 Lån till inventarier i vissa specialbostäder I propositionen föreslås ingaändringar i reglerna för invenlarielan. Sådana lån utgår för inventarier ibostad som är avsedd att hyras ut i möblerat skick och tillgodose elt merakortvarigt behov för ensamstående person eller annat mindre hushåll. Lån kanbeviljtis bolag, förening eller stiftelse med högst /rum. I motion1979/80:584 (vpk), yrkande 3, föreslås titt statliga lån bör utgå lillutrustning och inventarier i kollektivhus. Förslaget har inte motiverats medannat än allmänna önskemål om all främja kollekliva boendeformer. Utskottet har för sin del inte funnit anledning lill enföreslagen åtgärd från sida. Även tillhörande frågor får belysas ipågående försök och forskning om kollektivbosläderna. I motion 1979/80:1833 (s). yrkande12, föreslås som sin mening ge regeringen lill känna vad i motionenförordals i fråga om boendedemokrati. Del avsnitt av motionen som under rubriken berörfrågor om boendedemokrati och boendeinflytande (s. 20-22) innehåller utöver enredogörelse för förhållandena och för vissa värderingar endast ell förordatkrav - nämligen att statsniaklerna bör noga följa och stimulera verksamhetenmed ett vidgat inflytande för de boende i de allmännyttiga bostadsföretagen. Motionärernakonstaterar att tiven i dessa företag saknar hyresgästerna inflytande överbeslut om hur hyresinkomsterna skall fördelas på skilda förvaltningsseklorersamt över den dagliga skötseln av fastigheterna och utemiljön. Önskemålet ärobestritt och får anses tillgodosett utan något beslul. a. om del av initierade och drivna forskningsprojekt som stödsmed byggforskningsmedel. Motionärerna utgår från att del är boendel och inteägandet som skall utaöra grunden för de boendes medbestämmande. CU1979/80:22 53 accepterat av en bred majoritet. Detta förhållande stårinte i motsättning till bl. a. strävanden att utnyttja bostadsrättens fördeltirsom en form för ett reellt medinflylande där just boendeintressena kan hävdas. Det finns enligt utskottets mening inte anledning till ettföreslaget uttalande. Markförvärvslån i allmänhetamorteras . Amorteringsfrihel kan medges avsjuårsperioden. Avser lånet förvärv för turism och rekreation får längreamorteringstid bestämmas, dock högst . I sådant fall får amorteringsfrihetmedges av amorteringstiden. har (CU 1978/79:26 s. 65-66) i anslutning lillbeslul om en tjugoårig amorteringstid för vissa lån som sin mening gettregeringen till känna vad utskottet anfört om amorteringstiderna i övrigt.Civilutskoltel anförde att frågan om amorteringstidernas längd i dessa fallbehövde övervägas ytterligare. Även inom denna sektor fanns enligt utskottetsmening mer långsikliga förvärv som kan motivera längre amorteringstider.Regeringen borde förelägga förslag i denna del /80 årsriksmöte. Reservanter (m) ansåg att niarkförvärvslånen genast bör upphöra ochtog därmed inte ställning lill amorteringstiden som sådan. har med hänvisning till beslulföreslagit att den sjuåriga amorteringstiden generellt förlängs till tolv årrned möjlighet lill amorteringsfrihet . Styrelsen ansåg ensådan förlängning myckel angelägen från bostadsbyggnadssynpunkt. Bostadsininistern hänvisar till alt bostadsslyrelsen idecember 1978 fick i uppdrag att bl. a. kartlägga markvillkorets effekter ivissa hänseenden. Detta ingår i ett uppdrag att även kartläggakonkurrensvillkorets effekter, elt uppdrag som i propositionen anges komma attredovisas men som enligt vad utskottet erfarit slutförs först . Bostadsministern anser att en karlläggning avniarkvillkoret och dess effekter på kominunernas markpolitik behövs innan mankan ta ställning till om amorteringstiderna är sådana all långivningen fyllerelt avsett syfte. Därför förordas ingen ändring.