yttr · G205KU5 · 1978-12-31 00:00:00 — yttrande 1978/79:5 y angåendede valtekniska förutsättningarna för anordnande av folkomröstning om energipolitikeni samband med de allmänna valen Näringsulskottet har mot bakgrund av yrkandet imotionen 1978/79:232 av m. fl. (c) om att en rådgivandefolkomröstning i frågan om energipolitikens inriktning skall äga rum senasi den16 anhållit om konstitulionsulskoilels yttrande beträffande devallekniska förutsättningarna för en sådan åtgärd . Gällanderegler m. m. I regeringsformens kapitel om den s. k.normgivningsmakien - RF 8 kap. -stadgas i 4 S att föreskrifter om rådgivandefolkomröstning i hela riket meddelas genom lag. I motiven till detta stadgandeanförs alt för att en folkomröstning skall kunna anordnas krävs att riksdagenhar tagit ställning bl. a. till utformningen av den fråga som skall ställastill medborgarna. Vidare uttalas att del är naturiigl atl uppställa krav pålagform för sådana generella föreskrifter om folkomröstning som gäller frågorav samma slag som de spörsmål som regleras i vallagen, dvs. rätlen alt delta ifolkomröstning, förfarandet vid röstning, sammanräkning av rösier etc.Grundlagsstadgandel avser såväl bestämmelser som hänför sig lill en vissfolkomröstning som föreskrifter av mera generell natur (se prop. Någragenerella reglerom förfarandet vid folkomröstning i hela riket finns inte.Frågan övervägs f n. inom i samband med prövning avrättighetsskyddsutredningens betänkande - Förstärkt skydd för fri- och rättigheter(SOU 1978:34). Proposition med anledning av detta betänkande har aviserats tillden . Isammanhanget börerinras om att extra val lill skall hållas inom tremånader efter det regeringen förordnat härom (RF 3 kap. 4 §). Grundlagberedningenföreslog en tidsgräns om endast . I denna fråga uttaladeföredragande departementschefen följande i grundlagspropositionen (prop.1973:90 s. 249). Vad beredningen har föreslagit i denna paragraf hari allmänhet godtagits under remissbehandlingen. Också jag ansluter mig i detväsentliga lill förslaget. Det är endast i fråga om tidsgränsen för extra valsom en omprövning synes motiverad. 1Riksdagen 1978/79. KU1978/79:5 y KU 1978/79:5 y 2 Enligt beräkningar av , som ärcentral valmyndighet, innebär beredningens förslag en förkortning av tiden förförberedelse av extra val med i jämförelse med den tid somför närvarande skulle stå till buds. Beredningen har föreslagit förkortadetider vid extra val för utsändande av röstkort samt för post- ochutlandsrösining (SOU 1972:16 s. 12). , som i sittremissyttrande utgår från de av beredningen föreslagna fristerna förvalförberedelser, bedömer det under vissa i yttrandet angivna förulsätlningarvisseriigen som möjligt atl genomföra ett extra val . Verketanser emellertid alt den tillgängliga liden blir ytterligt knapp. a. kommerendast en att vara tillgänglig för nomineringar inom partierna. beräkningar inger starkt tvivel om det lämpliga i attbestämma fristen för extra val till endast . Tidsramarna för olikaled i valfdrberedelserna får enligt min mening inte pressas så alt någramarginaler inte finns. En rimlig tid för nomineringar måste stå till buds. Tillvad jag nu har sagt kommer att vid sin behandling av förslagtill ny vallag (KU 1972:49, rskr 1972:269) har beslutat frister förvalförberedelserna, som är inte oväsentligt längre än de som beredningenräknade med. Föriängningen gäller bl. a. tiden för leverans av valsedlar lillpartierna, tiden för poströstning och för röstning hos utlandsmyndighet samtliden för utsändande av röstkort. Mot denna bakgrund föreslår jag atl periodenmellan beslut om extra val och valet förlängs lill . Tiden arenmaximifrist, som alltså inte behöver utnyttjas till fullo. Jag vill framhållaatl en fördel med en längre frist är atl möjligheterna därigenom ökar atl finnaen valdag som är gynnsam med tanke på valdeltagandet. Som känt har rådgivande folkomröstningar i helariket tidigare anordnats i , nämligen 1922 omrusdrycksförbud, 1955 angående högertrafik och 1957 om allmän tilläggspension.De två förstnämnda folkomröstningarna avsåg val mellan två alternativ och dentredje tre sådana. Del kan erinras om att frågan om folkomröstningen omövergång till högertrafik förelades i en proposition i början av marsdetta år. fattade sitt beslut och folkomröstningen ägderum . Folkomröstningen i ijänsiepensionsfråganföreslogs i en proposition detta år. Riksdagsbeslutet fattadesden och folkomröstningen genomfördes samma år.Riksdagsbesluten vid dessa folkomröstningar vilade på den förutsättningen altstaten medverkade till atl medborgarna fick en allsidig information angående deuppställda frågorna. För delta ändamål anslogs medel förupplysningsverksamheten, som vid båda tillfällena ombesörjdes av särskildakommittéer - folkomröstningsnämnder. Konstitutionsulskotlelhar inhämtat yttrande från den centrala valmyndigheten - () - angående de administrativa förutsättningarna för att genomföra enrådgivande folkomröstning i samband med allmänna val. RSV;s synpunkteri frågan har upptagits i en inom verkets valsektion upprättad promemoria som isin helhet bifogas utskottets yttrande (bilaga). Beslut i ärendet har inom RSVfattals av stf generaldirektören . KU 1978/79:5 y 3 RSV:s promemoria har utarbetats med följandeförutsättningar som grund, nämligen alt riksdagsbeslut angående folkomröstningfattas senast , atl folkomröstningen skall äga rum ianslutning till allmänna val dvs. , aurösirättsvillkoren anknyts till vad som gäller vid de allmänna valen -riksdagsval eller kommunalval, atl för folkomröstningen krävs högst tre olikavalsedlar samt atl starka informationsinsatser från statens sida vidtas. Ipromemorian anförs sammanfattningsvis att det är möjligt alt med de antagnaförutsättningarna anordna och genomföra en folkomröstning vid den angivnatidpunkten. Vissa påpekanden görs. Framför allt röstningen ombord på fartygredan den 23 juli 1979 kan enligt promemorian förorsaka problem. Det gällersärskilt anskaffning och distribution av röstsedlar för omröstningen. Vidare blirdet enligt promemorian nödvändigt att rekrytera och utbilda fler valförrättareför den preliminära sammanräkningen än liksom atllänsstyrelserna måste ges ökade personalresurser för den slutligasammanräkningen. Stora informationsinsatser måste även göras både beträffandeväljarna och dem som medverkar i valadministrationen. I promemorian anmärks attsamråd i ärendet ej skett med postverket som har det närmaste ansvaret för del av mottagningen och vidaredisiribu-tionen av poströsterna. Vid 1976års val uppgick poströsterna till ca 1,2 miljoner av totalt drygt 5,5 miljonerröstande. Utskottetfår för sin del anföra följande. Som anförs i RSV:s promemoria är det med degivna förutsättningarna ur valteknisk synpunkt möjligt att genomföra enfolkomröstning i samband med de allmänna valen om beslut härom fattasföre slut. Med hänvisning till vad som framhålls i promemorian omröstning ombord på fartyg, erforderliga informationsinsatser till dem sommedverkar i valadministrationen saml den omfattande poströstningen är del.självfallet av vikt att etl eventuellt riksdagsbeslut i frågan föreligger såtidigt som möjligt under . Främst från informationssynpunkt är dettaav betydelse. Utskollet vill i sammanhanget erinra om all grundlagenförutsätter alt ett extra val lill skall genomföras senast inom tremånader efter del regeringen förordnat därom. Vid en folkomröstning i sambandmed valet måste i allmänhet fyra val förberedas och genomföras. Förden händelse skulle fatta ett beslut om folkomröstning utgårutskottet ifrån att i likhet med vad som var fallet i samband medfolkomröstningarna 1955 och 1957 stora insatser görs från statens sida i frågaom information till allmänheten om folkomröstningens syfte och innebörd. Fördetta ändamål krävs förutom erforderliga ekonomiska anslag tid för uppbyggnadav en omfattande upplysningsorganisation. Det är naturligtvis också av storvikt au tid och möjlighet ges för olika grupperingar atl verka i folkomrösiningsfrågan. KU 1978/79:5 y 4 Enligt konstiluiionsutskottet får det ankomma pånäringsutskottet all närmare bedöma vilka insatser ur informationssynpunkt m.m. som skulle krävas från det allmännas sida vid ett beslut om Iblkomröstning iden aktuella frågan. .Som redan anförts har konstitulionsutskouet ur valteknisksynpunkt inte funnit hinder möta mot en folkomröstning med de angivnaförutsäti-ningarna. Närvarande:Kari (), (), (), ().Bertil Fiskesjö (c), (), (), (), (), (), (). (),(), () och (). KU 1978/79:5 y 5 m. för att anordna och genomföra en rådgivande folkomröstning (8 kap. 4 §RF) med de allmänna valen 1979 Med ledning av uppgifter som konstitulionsutskottelunder hand har lämnat, föreligger följande antagna förutsättningar förvalseklionens överväganden; -Riksdagsbeslut erhålls senast islutet av . -Rösträusvillkoren anknyts tillvad som gäller vid de allmänna valen (3 kap. 2 § RF, 2 kap. 3 Skommunallagen, jämförda med 4 kap. 2 S och US vallagen), dvs. atl andra behörighetsvillkor än de i RF och kommunallagen angivna inte kommer i fråga. -Högst tre olika valsedlar tordebehövas. -Starka informationsinsatsermåste ingå. Folkomröstningen bör genomföras i nära anslutningtill regelsystemet i vallagen (ifr lagen 1957:348 om folkomröstning ipensionsfrågan). Det förutsätts således exempelvis -alt valdistrikt bliromröstningsdisirikt -att de kommunala valnämndernafår motsvarande uppgifter i fråga om folkomröstningen som beträffande allmännaval -atl de av valnämnden utseddavalförrätlarna även skall vara omröstningsförrältare -alt poströstningsförfarandetfår tillämpas -att röstsedlar tillhandahållsgenom RSVs försorg. Om riksdagsbeslutet erhålls är detabsolut nödvändigt atl rösträtten vid folkomröstning avgörs på grund av enröstlängd (3 kap. 2 § andra stycket RF). Sammaröstlängd som vid riksdags- och kommunalval måste användas och villkoren förrösträtt överensstämma med vad som gäller vid dessa val. Anknytning kan skelill rösträttsvillkoren antingen för val till och/ eller lillvillkoren för val till landsting och kommunfullmäktige. KU1978/79:5 y 6 I röstlängden finns en orubriceradkolumn som kan användas för alt markera vilka som deltagit i folkomröstningen. Röstlängden skall vara upprättad . Del finnsinga möjligheter atl påverka innehållet i eller utseendet av röstlängden utövervallagens föreskrif ter. Vad gäller röstning utomlands (bl. a. svenska medborgaresom inte är bosatta i riket och som efter ansökan upptagils i särskildröstlängd) kan vissa administrativa problem uppstå som behandlas under punkt2.5 nedan. Röstkorten framställs i samband medutskrift av röstlängd och skall sändas till de röstberättigade senast 30 dagarföre valdagen. Röstkortet skall innehålla uppgifterom valet till ledning förden röstberättigade, bl. a. om tid och plats för röstning. Formulär till röstkort val har fastställtsoch blanketterna trycks . Enligt valsektionens preliminärabedömning finns del på grund av utrymmesbrist mycket begränsade möjligheter atlmed dator på röstkorten tillföra särskilda uppgifter om folkomröstningen lillledning för dem som skall delta i omröstningen. Det torde dock bli möjligt att via andrainformationskanaler upplysa allmänheten om att - trots röstkortets lydelse -rösträtt även finns i folkomröstningen. Information bör sålunda kunna utformasenligt principen att om man har rätt alt rösta vid riksdags- och/ellerkommunala val så får man även delta i folkomröstningen. Mottagning av röstsedlar avseendeomröstningen bör naturligtvis få äga rum i vallokal och på postkontor. Röstmottagning sker emellertid vid allmänna val även hosutlandsmyndigheter och på fartyg. Dessa senare rösimoltagningar sker 1979 fr.o. måste således"omröstningsmaterial" finnas på fartygen för alt omröstning skallkunna genomföras som de allmänna valen. Detta kan som idet följande utvecklas bli svårt att genomföra. 2.5 Rastningskuvert och röstsedlar Det förutsätts att samma sorlskuvert som används vid de allmänna valen även skall gälla vid enfolkomröstning. Dessa kuven lagerhålls i en sådan upplaga atl distributionlill fartyg och utlandsmyndigheter kan ske i nära anslutning tillriksdagsbeslutet. Det bör således finnas goda möjligheter au dessa kuvert kannå fartygen och utlandsmyndigheterna före omröstningen. Även i övrigt torde en ökad anskaffning och distributionav valkuvert till valnämnder, postkontor m. fl. kunna genomföras ulan störresvårigheter. Beträffande röstsedlar är problemen något annoriunda.Frågan är avhängig antalet olika röstsedlar och deras beskaffenhet. Om det föromröstningen är tillräckligt med en röstsedel av vin papper KU 1978/79:5 y 7 tordemöjligheterna vara goda att förse fartyg och utlandsmyndigheter medröstsedlar. Ärdet däremot nödvändigt atl använda mer än en röstsedel och/eller annat än vittpapper kan inte garanteras att röstsedlarna kan nå fartygen ochutlandsmyndigheterna . Del är således betydligt enklare att anskaffaröstsedlar av vilt papper än av övriga färger. Användsvitt papper måste emellertid röstsedel.förses med lämplig tryck-ellerfärgmarkering i hörnen för röstningskontrollen eftersom valsedlarna tillkommunfullmäktigvalen trycks på vitt papper utan särskild m.arkering (jfr 6kap. 2 § och 7 kap. 8 § vallagen). Även sådant tillförande av särskildmarkering på vitt papper kan naturiigtvis påverka anskaffningstiden. Somupplysning kan nämnas alt distributionen till fartygen av bl. a. valsedlar för1979 års val är planerad att äga rum . Anskaffningoch distribution av röstsedlar till postkontor och vallokaler torde kunnaulföras i lid oavsett röstsedelns färg och eventuella markeringar. Medanledning av den korta tid som skulle stå till förfogande torde dockanskaffningen bli relativt dyrbar i förhållande till vanliga valsedelsbeställningar. m. till valförrättare och allmänheten Utbildning av valnämnderna för bl. a.vidareutbildning av valförrättare års val äger rum huvudsakligenunder maj månad och avslutas . Under andra hälften av marsproducerar valsektionen grundmaterial (kassett-TV-filmer) för denna utbildning. Utbildningsinsatsenär således nästan avslutad när ett eventuellt riksdagsbeslut skulle fattas omfolkomröstning. Det är inte realistiskt alt en kompletterande informationenligt konferensmodell kan hinna genomföras. Anvisningar till valförrätlarna omoch hur röstavgivning och röstmottagning skall ulföras får således lämnas somsärskild skriftlig information. RSVsanvisningar till valförrätlarna för röstmottagning m. m. för de allmänna valenpubliceras i . Denna handledning blirklar vilket gör att kompletterande information måstelämnas om förfarandet vid omröstningen. En viss rättsosäkerhet kan givetvisbefaras av detta. Handledningen utgör den egentliga informationen till de påvaldagen särskilt utsedda valförrätlarna, vars antal uppgår lill ca 50 000. Informationenlill allmänheten torde kunna utföras på ett tillfredsställande sätt men förantas medföra avsevärda kostnader. genomförs enligt nuvarande ordningtre val . Del är svårt att bedöma i vilken utsträckning väljarnaupplever detta som besväriigt. Antal ogiltiga valsedlar var vid valmellan 3 och 4 96 av samtliga. All förfarandet vid tidigare val fungerattillfredsställande torde bl. a. bero på det ambitiösa arbete valnämnder ochvalförrättare utför. Dådet gäller valförrätlarnas arbete kommer detta naturiigtvis att försvåras omomröstningen utförs med de allmänna valen. Valfunktionärernas arbeteunder valdagen inleds och avslutas i allmänhetinte förrän omkring 24 .00, i vissa fall . KU 1978/79:5 y 8 folkomröstningsamtidigt med de allmänna valen skulle givetvis medföra ett ganska betydandemerarbele för valförrätlarna. Förutom upplysningar till väljaren tillkom merytterligareavprickning i röstlängd och ett extra valkuvert att efter kontrolltas emot och läggas ner i särskild valurna. Detmest betydande merarbetet infaller dock vid den preliminära rösträkningenefter det att röstningen avslutats. Förutom att resultatet av riksdags-,landstings- och kommunfullmäkiigval skall räknas fram och rapporteras, måstesåledes även röstsedlarna avseende omröstningen behandlas. Efter avslutadrösträkning tillkommer etl utökat valmaterial atl försegla och distribuera tillvalnämnden. Omröstningsförfarandetkan antas genomsnittligt medföra en ökad arbetsbörda för valdistrikten medinemot en Oärdedel. För röstmottagningen, t. ex. för all undvika köbildning,torde det i allmänhet inte bli nödvändigt med personalförstärkning annal änundanlagsvis. Arbetet sedan röstmoltag-ningen avslutats sker emellertid understark tidspress och av en naturligen uttröttad pesonal. För att förebyggaförseningar och misstag torde därför valdistriktens personal mera generelltkomma atl behöva utökas vid sammanräkningen efter valens avslutande. Ävenlänsstyrelsernas slutliga sammanräkning sker under stark tidspress. Specielltgäller delta sammanräkningen för riksdagsvalet. Omlänsstyrelserna skall ulföra den slutliga sammanräkningen för omröstningen -såsom skedde 1957 - måste dessa således ges ökade personal resurser för att påett tillfredsställande sätt kunna utföra sina uppgifter. Valsektionen anser det - med angivna reservationer-vara möjligt att med antagna förutsättningar anordna och genomföra enfolkomröstning med de allmänna valen . Framförallt röstningen ombord på fartygen kan förorsakaproblem. Det gäller särskilt anskaffning och distribution av röstsedlar föromröstningen. Vidareblir det nödvändigt alt rekrytera och utbilda fler valförrättare för denpreliminära sammanräkningen än liksom atl länsstyrelserna måsleges ökade personalresurser för den slutliga sammanräkningen. Stora informationsinsatsermåste även göras både beträffande väljarna och dem som medverkar ivaladministrationen. Beträffandeden senare må anmärkas att samråd i ärendet ej skett med postverket som har detnärmaste ansvaret för en stor del av mottagningen och vidaredistributionavrösterna (vid val uppgick poströsterna till ca 1,2 miljoner av totaltdrygt 5,5 miljoner röstande).