yttr · G205AU3 · 1978-12-31 00:00:00 — yttrande 1978/79:3 y överpropositionen 1978/79:145 om åtgärder för tekoindustrin jämte motioner har berett arbetsmarknadsutskottettillfälle att yttra sig över propositionen 1978/79:145 och de i anslutningdärtill väckta motionerna 1978/79:2244, 1978/79:2257, 1978/79:2258,1978/79:2302, 1978/79:2303, 1978/79:2429-2431. Utskottet kommer i sitt yttrande först att ta uppen del allmänna synpunkter på sysselsättningsutvecklingen inom tekoindustrinoch går därefter över till bilagan 2 till propositionen som rör det s. k.äldrestödet. Nedgångeni sysselsättningen inom tekoindustrin har varit utanmotstycke. Antalet sysselsatta, som även minskade kraftigt,har frän 1970 nästan halverats och understiger 38 000. är detså att branschen genom sin koncentration fortfarande dominerarindustrisysselsättningen på vissa orter. Detta belyses bl. a. av tabellen på s.16 i propositionen, där dock siffrorna är . Ett annat utmärkande dragför tekoindustrin är det jämfört med annan industri stora antalet anställdakvinnor. I det hänseendet innehåller f ö. den nämnda tabellen en felaktigsiffra. var det totala antalet kvinnor i tekoindustrin 29 729 (62,5 %av samtliga anställda) och inte som uppges 12 940. 1propositionen läggs fram vad som sägs vara en övergripande plan förtekoindustrin budgetåren 1979/80-1981/82. Utgångspunkten är därvid denförsörjningsberedskap som kan behövas om en kris av en beräknad längd av tre årskulle uppstå. När det gäller kläder anses i propositionen attproduktionskapaciteten knappast riskeraratt nå under enkritisk nivå utom beträffande strumpor. Man har därvid räknat med att äldrestödkommer att utgå t. o. m. Till grund för bedömningen ligger bl. a. en avindustriverket gjord prognos om sysselsättningsutvecklingen. Enligt prognosenkommer ytteriigare bortåt 6 000 arbetstillfällen attförsvinna i tekoindustrin. Ipropositionen sägs att den faktor som kan motivera att produktionen bibehållspå en viss nivå är hänsynen till försörjningsberedskapen. bestridsatt man från industripolitiska och regionalpolitiska utgångspunkter bör görainsatser för att upprätthålla viss produktionsnivå i branschen. De åtgärder avarbetsmarknadspolitiskt slag som satts in har närmast haft till syfte att draned takten i strukturomvandlingen för att därigenom underlätta omställningenför personalen. 1Riksdagen 1978/79. AU1978/79:3 y AU 1978/78:3 y 2 Utskottet har inte sett som sin uppgift att bedömapropositionen från försörjningsberedskapssynpunkl, men utskottet har intekunnat undgå att notera att sådana avvägningar bygger på en mängd antaganden avsvårbedömbart slag. Även om det skulle vara riktigt alt vi ännu inte nått denkritiska nivån för olika varuslag är det otvivelaktigt så att vi ligger mycketnära den nivån för de flesta delbranscher. Med hänsyn härtill och till denämnda bedömningssvårigheterna framstår propositionens förslag på åtgärdssidansom inte tillräckligt kraftfulla. Utskottetkan heller inte acceptera resonemanget att man inte skulle anläggaregionalpolitiska skäl för att upprätthålla produktionen och därmedsysselsättningen. Redan den påtalade koncentrationen till vissa regioner ochorter gör det självklart att regionalpolitiska hänsyn måste tas. Propositioneninnehåller f ö. en motsättning på denna punkt då del uttalas all man skallkunna sätta in försörjningsberedskapslån av arbetsmarknads- och regionalpolitiskaskäl även i fall då man inte nått en ur beredskapssynpunkt kritisk nivå.Utskottet delar denna uppfattning i propositionen och vill allmänt uttala attstödåtgärderna bör ha en sådan storleksordning att man undviker en ytterligarekrympning av branschens produktionskapacitet. Regeringen bör därför på nyttöverväga vilka medel som lämpligen bör sättas in för att bibehålla branschen påungefär nuvarande nivå. Sådana överväganden behövs även av det skälet att dets. k. äldrestödet, som utskottet återkommer till, bör avvecklas ochersättas av någon annan stödform. Detär också nödvändigt att få fram ett stöd av mera långsiktig karaktär för attöka tilltron till branschens framtid och utvecklingsmöjligheter. Svårigheternaatt få ungdomar att utbilda sig i branschen är redan påtagliga, och detta ärdesto allvarligare som goda yrkeskunskaper är nödvändiga för att bibehålla denhöga kvalitet som utmärker svensk tekoproduktion och som resulterat i avsevärdaexportframgångar. Meddet anförda ansluter sig utskottet i princip till de synpunkter i fråga omproduktionsvolym m. m. som förs fram i partimotionerna 2303 från socialdemokraternaoch 2429 från . Utskottetgår härefter över till det i bilaga 2 behandlade s, k. ätdrestödet. Dennastödform har haft avgörande betydelse för att branschen trots föreliggandesvårigheter har kunnat upprätthälla den nuvarande produktionen ochsysselsättningen. Äldrestöd utgår t. o. m. juni månad som ett bidrag tillföretag med /tim. för anställda som är . Dessutom finns enmaximigräns per företag som är satt till av den totala lönekostnaden.Stödformen, som infördes , var tänkt som en temporär insats, ochstödperioderna har därför varit korta men successivt föriängts. utgick stöd till 650 företag, som tillsammans representerar 75 %av sysselsättningen i branschen. har ca 190 milj.kr. utbetalats i bidrag. AU 1978/78:3 y 3 1 propositionen föreslås nu att bidrag skall utgåpå nuvarande nivå även under nästa budgetär. Därefter är tanken att stödetsuccessivt skall avvecklas, om sä kan ske utan allvarligare störning försysselsättningen. För nästa budgetår föreslås att anslagetSysselsättningsskapande åtgärder skall förstärkas med 250 milj. kr. för atttäcka kostnaderna för äldrestödet. Utskottetdelar uppfattningen att äldrestödet bör finnas kvar t. v. och har inte någotatt erinra mot anslagsberäkningen för nästa budgetår. När det gäller stödformensframtida användning finns det skäl som talar för en gradvis avveckling. Det äremellertid inte realistiskt att tänka sig att detta är möjligt utan att andraför branschens framtida inriktning bättre avpassade stödformer sätts in, såvidaman inte accepterar en ytterligare drastisk nedgång i sysselsättningen. Somtidigare sagts bör regeringen utan dröjsmål ta upp frågan om stödformernaskonstruktion. Det är angeläget att politiken fåren sådan inriktning att maninom branschen kan göra framtidsbedömningar för längre perioder än som f n. ärmöjligt. Meddet anförda har utskottet i praktiken tillgodosett de synpunkter pä äldrestödetför som förs fram i partimotionerna från socialdemokraterna(2303) och (2429) samt i motionen 2430 av m. fl. (m). Utskottettar upp frågor som rör villkoren för äldrestödet. F. n. gäller attbidrag utgår endast under förutsättning att företaget inte varslar personal omuppsägning eller permittering. Dispens har i en del fall medgivits från dettakrav för att möjliggöra rationaliseringar som är önskvärda från industri-ochförsörjningsberedskapspolitiska utgångspunkter. Med hänsyn till den föreslagnaförlängningen av äldrestödet förutses i propositionen att det kan bli nödvändigtatt vidga dispensmöjligheterna. Det föreslås därför att dispens frånvarselvillkoret även skall kunna erhållas i de fall en personalminskning bedömsvara nödvändig för alt trygga företagets fortsatta existens även om minskningeninte vidtas som en följd av statsunderstödda rationaliseringsåtgärder. Liksomhittills bör avsteg från varselvillkoret medges endast om det tillstyrks avberörda centrala arbetstagarorganisationer. 1 propositionen föreslås dessutomatt bidragets maximisumma i sådana fall skall sänkas till avföretagets totala lönekostnader. Utskottettillstyrker de vidgade dispensmöjligheterna. Det lår anses naturligt att defackliga organisationernas inflytande bibehålls på nuvarande sätt. Därmedavstyrks yrkandet pä denna punkt i motionen 2430 av m. fl. (m).När det gäller maximinivån för stöd till företag som fått dispens frånvarselvillkoret kan det vara befogat att i princip gå ned till . Regeln böremellertid inte vara absolut. Det bör finnas möjligheter att om särskilda skälföreligger-t. ex. speciella sysselsättningssvårigheter pä den berörda orten-gäupptill även i dispensfall. Som en förutsättning bör då gälla att deberörda centrala fackliga organisationerna godtagit den högre bidragsnivån. Meddet anförda har utskottet tillgodosett yrkandet i center- AU 1978/78:3 y 4 partimotionen2429 beträffande maximiregelns utformning. Även önskemålet i motionen 2430 pådenna punkt har i viss män uppfyllts. Närvarand,:(), (), (), (), (), i (s), (), (), (), (), tredje vicetalmannen (). (), () ochRune i (c). De fackligaoiganisationernas Inflytande över beslut om äldrestöd () ochFilip Fridolfsjon (m) anför: De fackliga organisationerna bör ha ett stortinflytande när det gäller att ge dispens från villkoret att äldrestöd inte fårlämnas om varsel utfärdats om personalinskränkning. Det är emellertid interimligt att inflytandet blir så stort att organisationen får vetorätt, som intekan överprövas. Ett system av detta slag kan ifrågasättas från bådeprincipiella och andra utgångspunkter. Vi ansluteross på denna punkt tillmotionen 2430 av m. (m) i vilken yrkas att AMS skall ha detslutliga avgörandet i sin hand. Detsamma bör gälla för den dispensmöjlighetutskottet uttalar sig för när det gäller att bibehålla maximinivån 15 96, dåvarsel utfärdats.