yttr · G205SoU2 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:2 y överi propositionen 1978/79:12 framlagda förslag till lag om ändring ibarnavårdslagen (1960:97) och lag om ändring i lagen (1964:143) ombidragsförskott jämte motioner barden 17okloberoch den 9 november1978 beslutat inhämta socialutskottets yttrande över propositionen 1978/79:12om underhåll till barn och frånskilda, m. m., såvitt avser i propositionenframlagda förslag till lag om ändring i barnavårdslagen (1960:97) och lag omändring i lagen (1964:143) om bidragsförskott jämte följande molioner, nämligenmotionen 1978/79:29 av m. fl. (s), såvitt avser yrkandena1,2,3,4 och 6, motionen 1978/79:31 av m. fl. (vpk), motionen 1978/79:34 av () och i Kumla (s), motionen1978/79:36 av m. fl. (c), såvitt avser yrkandena 2 och 5 samtmotionen 1978/79:37 av (). I propositionen föreslås nya reglerom denfamiljerätlsliga underhållsskyldigheten. Reformen innefattar en fullständigrevision av de civilrätlsliga reglerna i och giflermålsbalkenmen berör också lagen om bidragsförskott och annan lagsliftning. Ett huvudsyfteär att mildra underhållsbördan för underhållsskyldiga som har svag ekonomi.Förslagen innebär bl. a, följande. Föräldrarnasunderhållsskyldighet mot sina barn begränsas i princip till att gälla till dessbarnet fyller . Om barnet då inte har avslutat gymnasiestudier ellerannan grundutbildning, står underhållsskyldigheten likväl kvar så länge barnetstuderar. Den upphör dock senast när barnet fyller . Föräldrarnasunderhållsplikt blir i fortsättningen aldrig ovillkoriig ulan görs beroende avföräldrarnas ekonomiska förmåga och barnels behov. I lagen skrivs in en rättför en förälder att förbehålla sig ett belopp för sitt eget underhåll närunderhållsbidrag skall bestämmas lill elt barn. Förbehållsbeloppet bestäms medledning av ett normalbelopp för levnadskostnader. Normalbeloppel utgör1,2 basbelopp enligl lagen om allmän försäkring (med basbeloppet som sedanapril 1978 utgör . Tilldetta kommer skälig kostnad för bostad. I vissa fall kan den underhållsskyldigeförbehållas även belopp för hemmavarande makes eller samboendes underhåll.Också försörjningsskyldigheten mot barn 1 1978/79. SoU1978/79:2 y SoU 1978/79:2 y 2 somvistas hemma beaktas när bidraget skall beräknas. Reglernaom förbehållsbelopp syftar till större enhetlighet i rättstillämpningen.Meningen är alt de skall kompletteras med vissa centralt meddelade riktlinjertill barnavårdsnämnder och försäkringskassor om hur underhållsbidrag börberäknas. Indexhöjningarnaav underhållsbidrag lill barn dämpas. De årliga höjningarna begränsas ifortsättningen till 7/10 av höjningen av basbeloppet. En höjning som hittillsskulle ha varit blir alltså . Vidare görs inle någonindexändring av sådana bidrag som har besiämts högst före engenerell ändring. Ennyhet är att en förälder som är skyldig alt betala underhållsbidrag får rättlill avdrag på bidraget, om han eller hon har haft barnet hos sig av minst fem hela dygn. Avdraget föreslås bli 1/40 avunderhållsbidraget för varje helt dygn som barnet vistas hos föräldern. Vararvistelsen en hel månad, blir avdraget alltså 3/4 av månadsbidraget. Om delfinns särskilda skäl kan domstol bestämma andra villkor för denna avdrags-rätt.Föräldrarna kan också själva avtala om andra villkor. Avdraget beaktas iprincip även i fall då bidragsförskott utgår. Bestämmelsernaom jämkning av domar och avtal om underhållsbidrag har setts över.Möjligheterna ökas att i en och samma rättegång få prövat en underhållsskyldigsunderhållsansvar mot flera barn. Försäkringskassorna för lättare att meddelaeftergift enligt bidragsförskollslagen av återkrav mot den bidragsskyldige förförskott som har lämnats barnet. Föräldrarsom har gemensam vårdnad om elt barn kan f n. inte förpliktas att utgeunderhållsbidrag lill barnet. Något bidragsförskott kan inle heller lämnas.Föratt inte institutet gemensam vårdnad i praktiken skall förbehållas föräldrarsom är ekonomiskt oberoende och inte behöver samhällets stöd införs rätt tillunderhållsbidrag och bidragsförskott även i fall då föräldrar som har del ivårdnaden inle båda varaktigt bor tillsammans med barnet. I samband härmedföreslås en regel om behovsprövning av bidragsförskott. Huvuddelenav reformen föreslås träda i kraft , För vissa av de nyareglerna föreslås andra lider för ikraftträdandet. Bl, a, skall rätten lillavdrag på underhållsbidrag och på bidragsförskott träda i kraft först den 1januari 1980. Tillgrund för förslagen i propositionen ligger elt av familjelagssakkunnigaavgivet delbetänkande (SOU 1977:37) Underhåll lill barn och frånskilda.Betänkandet har varit föremål för en omfattande remissbehandling. Sedanbetänkandet framlades, har regeringen tillkallat en kommitté (S1977:16) för översyn av samhällsstödet lill ensamstående föräldrar. I direktivenframhålls att samhällsutvecklingen har ändrat förutsättningarna för existerandeformer av stöd till de särievande föräldrarna och aktualiserat samhällsinsatseri delvis andra former. Kommittén har till uppgift att klarlägga vilka behov avsärskilda stödåtgärder som finns för familjer SoU 1978/79:2 y 3 därföräldrarna lever åtskilda eller en förälder saknas utöver de generelltverkande insatserna för alla barnfamiljer. Utgångspunkten bör vara alt stödet skallriktas till barnen. Vidare bör syftet med samhällsstödet vara att barn tillföräldrar som lever åtskilda och barn vars ena förälder saknas skalltillförsäkras levnadsvillkor som så långt möjligt är likvärdiga dem somtillkommer barn med sammanboende föräldrar. Kommittén skall bl. a. studera omde nuvarande särskilda stödformerna för ensamstående föräldrar är rättutformade i förhållande till de särskilda stödbehoven hos denna grupp.Kommittén skall också uppmärksamma frågan om avvägningen mellan vårdnadshavarensoch den underhållsskyldige förälderns försörjningsin-salser med hänsyn bl. a.till i vilken utsträckning de har utgifter för barnet samt deltar i vården ochomsorgen om dem. Idet följande behandlar utskottet under särskilda avsnitt förslaget till ändringav lagen om bidragsförskott i de delar som berörs av motionsyrkanden. I övrigtföranleder propositionen såvitt gäller de förslag som socialutskottet har attyttra sig över inte några erinringar från utskottets sida. Bidragsförskott utgår f n. till barn i fall dåbarnet står under endast den ene förälderns vårdnad eller då ingen avföräldrarna har vårdnaden. Har bara den ene föräldern vårdnaden utgårbidragsförskottet enligt huvudregeln med ett årligt belopp som motsvarar 40 %av basbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dvs. Viden reform (prop. 1975/76:170, LU 1975/76:33, rskr 1975/ 76:397)ändrades reglerna om vårdnad så att inte bara gifta föräldrar utan ävenfrånskilda och ogifta föräldrar numera har möjlighet att ha gemensam vårdnad omsina barn och detta oavsett om föräldrarna bor tillsammans eller ej. Väljerföräldrar att i enlighet med de nya vårdnadsreglerna utöva vårdnaden gemensamtkan emellertid bidragsförskott . inte ulgå. Inte heller är någon avföräldrarna skyldig alt betala underhållsbidrag enligt reglerna iföräldrabalken. Sominledningsvis berörts föreslås i propositionen alt förälder, som har vårdnadenom barn gemensamt med den andre föräldern, skall bli skyldig att betalaunderhållsbidrag till barnet under förutsättning att barnet varaktigt bortillsammans med endast den andre föräldern. Vidare föreslås att 1 § lagen ombidragsförskott ändras så att bidragsförskott skall kunna utges lill barnet iförhållande till den förälder som sålunda skall vara bidragsskyldig. Imotionen 1978/79:29 av m. fl. (s) riktas kritik mot denföreslagna ordningen och yrkas (yrkandet 1) att hos regeringenanhåller om förslag till ett samhällsstöd till föräldrar med gemensam vårdnad ienlighet med vad som anförs i motionen. Motionärerna anser alt ett system medunderhållsbidrag vid gemensam vårdnad strider mot den gemensamma vårdnadensidé. En lösning som bättre stämmer överens med tanken SoU 1978/79:2 y 4 bakomvårdnadsreformen är enligt motionen alt - oavsett var barnet för tillfälletvistas ~ bidragsförskott på begäran av föräldrarna betalas ut lill den av demde bestämmer och alt de blir solidariskt återbetalningsskyldiga på grundval aven på medeltalet av föräldrarnas inkomster beräknad underhållsskyldighet. Medhänsyn lill angelägenheten av att rätlen lill bidragsförskott införsför särievande föräldrar med gemensam vårdnad vill motionärerna inle motsättasig att förslaget i propositionen genomförs. 1 motionen framhålls emellertidalt regeringen skyndsamt bör lägga fram förslag till samhällsstöd för föräldrarmed gemensam vårdnad, vilket - utan att del bryter mot principerna för stödetlill ensamslående föräldrar i övrigt - gör del möjligt för föräldrarna alt deladel faktiska ansvaret för barnet. Utskottetvill till en början framhålla alt bidragsförskotten utgör elt betydelsefulltinslag i samhällsstödet till barn vars föräldrar inte bor tillsammans. är det otillfredsställande alt rätten lill bidragsförskott skallvara beroende av om föräldrarna delar den rättsliga vårdnaden eller ej. Somframhölls vid riksdagsbehandlingen av vårdnadsreformen och som ocksåunderstryks av departementschefen i den nu aktuella propositionen är en ändringav lagstiftningen på området särskilt angelägen med hänsyn till att det annarsfinns risk för att institutet gemensam vårdnad för inle sammanboende föräldrari huvudsak förbehålls dem som är ekonomiskt oberoende och inte behöversamhällets stöd. mening är del således viktigt alt reglerna om bidragsförskott nuändras så all ingen behöver avstå från gemensam vårdnad av ekonomiska skäl.Beträffande propositionens förslag till lösning av frågan vill utskottet emellertid i likhet medmotionärerna framhålla alt reglerna om underhållsbidragoch bidragsförskott vid gemensam vårdnad synes mindre väl förenliga medtankegångarna bakom vårdnadsreformen. En viktig förutsättning för att föräldrarsom inte är gifta med varandra skall kunna utöva vårdnaden gemensamt ärnämligen att de är ense om att dela vårdnadsansvarel. En gemensam rättsligvårdnad innebär att föräldrarna tillsammans skall besluta i en mängd frågor somrör barnet, t. ex. vem som skall handha den faktiska vården, hur barnelsfostran och studier skall tillgå och hur mycket var och en av föräldrarna skallbidra med till barnets underhåll. Enligl utskottets mening torde endast iundantagsfall föräldrar klara av alt utöva vårdnaden gemensamt om de är oense ifråga om hur underhållsskyldigheten skall fullgöras och därför måste tillgripautvägen att få underhållsbidrag fastställt. Som framhölls av föredragandestatsrådet i den ovan nämnda propositionen 1975/76:170 kan ett skäl för enupplösning av föräldrarnas gemensamma vårdnad vara att någon av föräldrarnaundandrar sig sin skyldighet att bidra till barnels underhåll. Somnärmare redovisats ovan (s. 2 och 3) pågår f n. en översyn avbidragsförskotlssystemet och andra former av samhällsstöd för ensamslåendeföräldrar. Med hänsyn lill innehållet i direktiven ankommer det på utredningenatt pröva frågan hur samhällsstödet lill föräldrar med gemensam SoU 1978/79:2 y 5 Något initiativ från sida med anledning av motionen1978/79:29 i förevarande del är därför inte erforderligt. Enligt 2 § lagen om bidragsförskott föreligger inlerätt till bidragsförskott om barnet bor ihop med den underhållsskyldige.Bidragsförskott utgår inle heller om det föreligger grundad anledning anta altden underhållsskyldige betalar fastställt underhållsbidrag och bidraget inteunderstiger bidragsförskottet eller om det är uppenbart att denunderhållsskyldige på annat sätt sörjt eller sörjer för att barnet fårmotsvarande underhåll. Slutligen kan bidragsförskott vägras om vårdnadshavarenuppenbarligen utan giltigt skäl underlåter att vidta eller medverka tillåtgärder för all få underhållsbidrag eller faderskap lill barnet fastställt. Ipropositionen föreslås att bidragsförskott inle heller skall lämnas om barnetav annat skäl uppenbariigen saknar behov av bidragsförskott (2 § d). Avpropositionen (s. 93) framgår alt förslaget i första hand motiverats av behovetav en bestämmelse som gör det möjligt alt ingripa mot missbruk avbidragsförskotlssystemet vid gemensam vårdnad. Enligl departementschefen böremellertid en bestämmelse om behovsprövning inle införas enbart för de fall därföräldrarna har gemensam vårdnad. Begränsningar i rätten till bidragsförskottbör verka generelll och inle inrikta sig bara på en viss grupp människor. Imotionen 1978/79:29 av m. fl. (s) yrkas (yrkandel 2) avslagpå propositionen i förevarande del. Motionärerna anser att den nya bestämmelseninle är nödvändig för att förebygga de myckel fåtaliga fall av missbruk avbidragsförskoltssystemel vid gemensam vårdnad, som kan länkas förekomma underöverskådlig tid. Vidare pekas på att regeln fått en alldeles för generellavfatlning och att den kommer att leda lill en försämring av deunderhållsberältigades situation. Enligt motionärerna finns del inte någol skälsom talar mot att man avvaktar resultatet av det pågående utredningsarbetetangående samhällsstödet till ensamslående föräldrar, innan man överväger enbestämmelse som den föreslagna. Ocksåi motionen 1978/79:36 av m. fi. (c) kritiseras den föreslagnabestämmelsen. Motionärerna framhåller att den - med hänsyn lilldepartementschefens motivutlalanden (se prop. s. 198 och 199)- kommer att ledalill alt inte bara höginkomsttagare utan också ensamslående föräldrar med enmånadsinkomst av . kommer att bli ulan bidragsförskott tillsina barn. Del framhålls vidare alt det är något förvånande alt nya regler omgrunderna för bidragsförskott föreslås medan en utredning av frågan omsamhällsstödet till ensamstående föräldrar pågår. Motionärerna har dock förståelseför att förslaget kan vara motiverat men anser att tillämpningsområdet förregeln om behovsprövning bör begränsas till gemensam vårdnad, eftersom syftetmed införandel av regeln främst är att SoU 1978/79:2 y 6 föräldrarmed gemensam vårdnad skall förhindras missbruka bidragsförskotlssystemet.Genom en sådan inskränkning av tillämpningsområdet drabbas inte någon grupp somf n. har rätt till bidragsförskott. I motionen yrkas (yrkandet 5) alt den nyabestämmelsen skall gälla endast barn som står under vårdnad av bådaföräldrarna. Somframhålls av departementschefen kan de nya reglerna om bidragsförskott vidgemensam vårdnad tänkas inbjuda lill missbruk av bidragsförskotlssystemet inågot större utsträckning än de regler som f n. gäller. Enligt utskottetsmening är del självfallet angeläget att förhindra att samhällets resurser förslöd åt barnfamiljerna utnyttjas på elt obehörigt sätt. Skäl finns därför somtalar för att bidragsförskott bör kunna vägras i fall då förmånen framstår somklart oberättigad. Vid en bedömning av propositionens förslag i nu aktuell delmåste emellertid beaktas alt, som lidigare berörts, utformningen avbidragsförskotlssystemet f n. är föremål för en genomgripande översyn. Enligl utskottetsmening bör resultatet av utredningsarbetet avvaktas innan man tar ställningtill huruvida en regel om behovsprövning av bidragsförskott bör införas. Vidställningstagandet har utskottet även tagit hänsyn till alt propositionenutöver den nu aktuella regeln om behovsprövning innehåller förslag lill vissaandra bestämmelser som syfiar till att förhindra alt föräldrar skall göra enobehörig vinst genom bidragsförskotlssystemet (4 § fjärde stycket och 4 a §första stycket). Med hänsyn lill angelägenheten av att missbruk avbidragsförskottssystemet kan förhindras förutsätter utskottet alt kommittén föröversyn av samhällsstödet lill ensamstående föräldrar ägnar uppmärksamhet ålfrågan och följer utvecklingen när det gäller tillämpningen av den nya regelnom bidragsförskott vid gemensam vårdnad. Pågrund av del anförda tillstyrker utskottet bifall lill motionen 1978/79:29,yrkandet 2, och avstyrker således förslaget lill ändring av lagen ombidragsförskott såvitt avser 2 § d). Härigenom tillgodoses i väsentlig månockså önskemålen i motionen 1978/79:36 yrkandet 5. Enligt 7 kap. 4 § förslaget till ändring avföräldrabalken skall förälder som är skyldig att utge underhållsbidrag i vissutsträckning få göra avdrag på underhållsbidraget för de kostnader somuppkommer när barnet vistas hos henne eller honom. Som huvudregel gäller attavdrag får göras med 1/40 av det månatliga underhållsbidraget för varje heltdygn av barnels vistelse. En förutsättning för avdragsrätten är att föräldernhaft barnet hos sig en sammanhängande lid av . Harförälder rätt lill avdrag på underhållsbidrag enligl 7 kap. 4 § föräldrabalkenskall avdragsrätlen under vissa närmare angivna förutsättningar också beaktasvid återkrav på bidragsförskott (15 § andra styckei förslaget till ändring avlagen om bidragsförskott). I de fall avdragsrätlen beaktas vid SoU 1978/79:2 y 7 återkravpå bidragsförskott skall enligt 4 a § andra stycket förslaget till ändring avlagen om bidragsförskott vidare gälla alt det lill barnet utgåendebidragsförskottet skall minskas med avdragsbeloppel. Imotionerna 1978/79:31 av m. fl, (vpk), 1978/79:34 av () och i Kumla (s) saml 1978/79:37 av ()framställs yrkanden om alt bestämmelsen i 7 kap, 4 § skall gesen annan utformning i tre avseenden. För del första vill motionärerna alt denunderhållsskyldige skall få göra avdrag så snart han eller hon haft barnet hossig en sammanlagd lid av under en kalendermånad. Vidare villmotionärerna all tiden för barnets vistelse inle skall räknas i helakalenderdygn ulan i 24-timmarsperioder från tidpunkten då barnet mottogs hosden underhållsskyldige. Slutligen yrkas det alt avdraget skall bestämmas lill1/30 av det månatliga underhållsbidraget. Till stöd för yrkandena åberopas imotionerna alt avdragsrätlen bör utformas så att den stimulerar till täta ochregelbundna kontakter mellan föräldrar och barn och att avdrag därför bör fåske också i fall när föräldern har barnet hos sig kortare tider . Vidare anser motionärerna all den i propositionen föreslagna regeln omall endast hela kalenderdygn skall räknas inle är rimlig, Enligl motionärernabör den lid barnet faktiskt varit hos föräldern läggas till grund föravdragsrätlen. Härigenom uppnås bl. a, alt avdrag får ske vid umgängen underveckoslut. Slutligen framhåller motionärerna att under den lid, då barnetvistas hos den underhållsskyldige föräldern, den andra föräldern inle har någraandra kostnader för barnet än de fasta utgifterna. Dessa läcks i stort sett avbostads- och barnbidrag. Skäl saknas därför enligt motionärerna för attavdragsrätlen skall begränsas lill tre fjärdedelar av bidraget. Utskottetvill for sin del framhålla alt del ligger i barnels inlresse all barnet fårhålla god kontakt med båda sina föräldrar. I de fall där föräldrarna inlesammanbor är det angelägel att den bidragsskyldige föräldern har möjligheterlill regelbundet och ofla återkommande umgänge med sitt barn. Somdepartementschefen framhåller får denna kontakt inle försvåras av alt förälderninle har råd att ulöver underhållsbidraget bekosta barnets vistelse hos honomeller henne i någon större utsträckning. Starka skäl finns således för allavdragsrätlen bör ges en generös utformning. Vid elt ställningstagande tillfrågan måste emellertid också andra omständigheter vägas in. Sålunda gäller delatt skapa ett system som ler sig rättvist också för den andre föräldern och sominle leder lill onödiga konflikter mellan föräldrarna. Med hänsyn lill alt enregel om avdragsräit även skall tillämpas inom bidragsförskotlssystemet är detvidare angeläget att bestämmelserna utformas så att de inte förorsakarförsäkringskassorna administrativt merarbete. Från dessa utgångspunkter ter sigde i motionerna framlagda förslagen mindre tillfredsställande. Utskottet villsärskilt peka på att den förordade 24-timmarsregeln i praktiken kan leda såvällill tvister mellan föräldrarna om när barnet skall lämnas och hämtas som tillproblem för försäkringskassorna. SoU 1978/79:2 y 8 förslagetatt avdrag skall fö ske redan när den underhållsskyldige haft barnet hos sig ensammanlagd lid av under en kalendermånad bör framhållas alt detotvivelaktigt skulle komma att medföra en väsentligt ökad arbetsbelastning förförsäkringskassorna. Vadhärefter gäller frågan om avdragels storlek kan del i och för sig förefallaskäligt att avdraget bestäms lill 1 /30, Som departementschefen framhåller laremellertid en sådan regel inle tillbörlig hänsyn till att den förälder hosvilken barnet regelmässigt bor har vissa fasta kostnader som inte minskardärför alt barnet är borta. Dessa kostnader torde inle till fullo täckas avbarn- och bostadsbidrag. Etl tillmötesgående av motionärernas önskemål skulledärför enligl utskottets mening medföra en ekonomisk belastning för den inlebidragsskyldige föräldern och skapa etl motstånd hos denne mot utövandet avumgängesrätlen. mening utgör förslagen i propositionen en rimlig avvägning mellan dedelvis motstridiga intressen som gör sig gällande vid elt ställningstagandetill avdragsrältens omfattning. Såvitt gäller bidragsförskotten anserutskottet således att propositionen bör bifallas och att motionerna böravstyrkas. Med hänsyn lill umgängesfrågornas betydelse förutsätter utskottetatt regeringen med uppmärksamhet följer utvecklingen när del gällertillämpningen av de nya reglerna om avdragsräit. Somovan berörts skall rällen lill avdrag på underhållsbidrag kunna beaktas vidåterkrav på bidragsförskott enligl 15 § andra stycket förslaget lill ändring avlagen om bidragsförskott. En förutsättning härför är dock all den underhållsskyldigeinom från utgången av den kalendermånad då barnets vistelse hosföräldern upphörde anmäler lill att han eller hon ärberättigad till avdrag. Har den underhållsskyldige fått avdrag vid återkrav påbidragsförskott skall del härefter utgående bidragsförskottet minskas imotsvarande mån. Imotionen 1978/79:36 av m. fl. (c) yrkas (yrkandet 2) attriksdagen beslutar ge regeringen till känna vad i motionen anförs omlämpligheten av att vid avdragsräit för underhållsskyldiga avdraget på utgåendebidragsförskott eller underhållsbidrag till den underhållsberäitigåde fördelaspå . Motionärerna framhåller alt del föreslagnaavdragssystemel kan leda till komplikationer mellan föräldrarna. Som exempelhärpå nämner motionärerna fall då barnet vistas hos den underhållsskyldigeunder juli månad och avdraget på utgående bidragsförskott sker först idecember. En sådan ordning kan upplevas negativt av den förälder som uppbärbidragsförskottet och få menlig inverkan när frågan om barnets vistelse hos denandre föräldern åter aktualiseras. Motionärerna anser del angeläget att maninte i strävandena att tillgodose de underhållsskyldigas krav på rättvisa införett syslem som försvårar dessas möjligheter alt ha sitt barn hos sig.Motionärerna förordar därför all större avdrag bör fördelas , exempelvis . Som motionärerna påpekarinnebär den föreslagna ordningen alt reduce- SoU 1978/79:2 y 9 ringenav utgående bidragsförskott kan komma alt ske först sedan flera månaderförflutit från tiden för barnets vistelse hos den underhållsskyldige. mening kan man inle räkna med alt en förälder som uppbärbidragsförskott för den tid barnet är borta alllid tar hänsyn lill att enreducering kan komma alt göras . I vart fall störreavdrag på bidragsförskottet kan därför otvivelaktigt i vissa fall leda tillekonomiska svårigheter för en förälder och påverka dennes inställning tillumgängesrällens utövande. Som departementschefen framhåller är det inget somhindrar att nedsättningen av bidragsförskottet slås ut över . Medhänsyn till vad utskottet tidigare uttalat om angelägenheten av att de nya reglernaom avdragsräit inte leder till att kontaktmöjligheterna mellan enunderhållsskyldig förälder och dennes barn försvåras, vill utskottet understrykaviklen av alt försäkringskassorna begagnar möjligheten att fördelanedsättningen av bidragsförskott . Något särskill tillkännagivandefrån sida i denna fråga är inle erforderiigl. Med det anförda fårmotionen anses besvarad i aktuell del.