yttr · G205FöU3 · 1978-12-31 00:00:00 — FÖU 1978/79: 3 y 1978/79: 3 y omFinnboda varvs betydelse för försvarsberedskapen, m. m. har beslutatbereda försvarsutskottet tillfälle att i anslutning till behandlingen avpropositionen 1978/79: 49 om vissa varvsfrågor jämte motioner avge yttrande medförsvarsberedskapssynpunkter på frågan om varvs framtid. Den 28 november1978 beslöt näringsutskottet bereda försvarsutskottet tillfälle att avgeyttrande över de motioner som har väckts med anledning av propositionen1978/79: 49, i den mån motionerna avser stödbeställningar för försvaret. I propositionen 1978/79: 49 om vissa varvsfrågorbehandlas (s. 11 13) bl. a. problem för landets mindre och medelstora varv.Föredragande statsrådet (industriministern) bedömer (s. 12) att det, medhänsyn till den förändring som har skett på marknaden, inte torde finnas ettframtida utrymme för alla varvsenheter som f. n. arbetar på marknaden förmindre och medelstort tonnage upp till 30 000 dödviktston (dwt). Han anserdärför att kapaciteten måste minska med . Ensådan minskning av kapaciteten vid alla mindre och medelstora varv bedöms dockge alltför stora negativa företagsekonomiska effekter. Av denna anledning börenligt industriministerns mening övervägas att lägga ned enskildavarvsanläggningar. Han anser att branschen själv bör vidta lämpliga åtgärderför att åstadkomma den önskvärda kapacitetsreduktionen. Sådana åtgärder börenligt hans mening vara en förutsättning för fortsatt statligt stöd. Hanförordar att medel för bidrag till de mindre och medelstora varven anvisas påtill-läggsbudget I för innevarande budgetår och uttalar att medlen bör kunnautbetalas när lämpliga åtgärder för att uppnå den önskvärdakapacitetsminskningen har överenskommits. Tillgrund för propositionen ligger bl. a. en analys av marknads-ochkonkurrensförutsättningarna för mindre och medelstora varv. Analysarbetet haromfattat en rad privatägda varvsföretag samt företag som tillhör Svenska VarvAB. I sistnämnda grupp ingår (varv). Finnbodavarv är beläget inom området Henriksdal i kommun. Kajer m. m. ligger iden del av som är belägen mellan och . Somframgår av årsredovisningen för för (skr 1978/79: 7 s.23) är varvet ett av de största 1 1978/79.10 saml. FöU 1978/79: 3 y 2 reparationsvarveni med fem flytdockor och tre torrdockor. Varvet kan docka fartyg påupp 35 000 dwt. Till varvet hör en väl utbyggd maskin- och plåtverkstad. Antaletanställda vid varvet är ca 500. Därtill kommer personal hos underleverantörersom bedriver verksamhet inom varvsområdet. Varvet bedriver produktion inom treolika produktgrupper, nämligen reparation och underhåll avfartyg tillverkning av stålkonstruktioneroch maskinbearbetning tillverkning av stålpontoneroch mindre flytetyg. Underledning av landshövdingen i har under sommaren och hösten 1978arbetat en kommitté för ätt utreda behov av fortsatt driftav varv. Kommittén har färdigställt en rapport omutredningens resultat. I skrivelse hemställde kommittén attregeringen i samband med den aktuella varvspropositionen skulle ta hänsyn tillde särskilda skäl som kommittén redovisat för bevarande av varv iStockholmsregionen. Regeringen beslöt att lämnaframställningen utan åtgärd. I ett pressmeddelande från industridepartementetangavs att varvet får läggas ned om inga lokala intressenter vill ta över ochdriva varvet vidare. Imotionen 1978/79:83 (c) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i motionen om fortsatt drift vid varv.Motionärerna uttalar farhågor för industrisysselsättningen i Stockholmsregionensamt åberopar resultaten av arbetet inom den kommitté som länsstyrelsentillkallade . Enligt motionärerna skulle en nedläggning avFinnboda varv få betydande negativa konsekvenser, bl. a. förförsvarsberedskapen. Inom ramen för en tro- . ligen oundviklig omstruktureringav varvsnäringen måste det, anser motionärerna, finnas utrymme förvarvsverksamhet också i: Stockholms-, regionen. Imotionen 1978/79: 137 (m) yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om varv. Enligt motionärerna bör ABSvenska Varv ges i uppdrag att söka finna köpare till varvet. För motionärernaframstår det som.uppenbart att har behov av ettberedskapsvarv och dockanläggningar för främst reparationer. Enligtmotionen 1978/79: 141 (s) saknas i fråga ohi de mindre och medelstora varvenbedömningar av varvens roll i försvars- och katastrofberedskapen. begränsar sitt yttrande omFinnboda varv till försvarsberedskapssynpunkter. Här bortses alltså frånvarvets betydelse för bl. a. fredstida katastrofberedskap och underhåll avisbrytare samt för det militära försvarets verksamhet i fred. Avrapporten från den nämnda kommittén för utredning av varvs fortsattadrift framgår (s. 34) att varvet är mycket svårt att ersätta FÖU 1978/79: 3 y 3 Utan varvet skulle också råda storasvårigheter i samband med rustning vid mobilisering av i första handhjälpfartyg. har i samråd med övriga militäramyndigheter bedömt att ett bortfall av varv skulle medföra sänktförsvarsberedskap. Marinen ser med oro på utvecklingen atttorr-sättningsresurserna vid varvet kan komma att försvinna. Detta kan i såfall inte kompenseras inom regionen. Utskottethar tagit del av underlag om varv från marinen och från överstyrelsenför ekonomiskt försvar (ÖEF). Finnbodavarv hör till de industrier som har planlagd verksamhet enligtkrigsproduktionsbesked från ÖEF. Detta innebär att arbetsprogram,arbetskraftsbehov, viktiga behov av varor och tjänster samt underleverantörerfinns skriftligt angivna. Av gällande handlingar, utskrivna ,framgår bl. a. att varvet skall kunna svara för fartygsreparationer ochombyggnad av hjälpfartyg i händelse av mobilisering. Arbetet skall utföras iföretagets verkstäder men vid behov även på annan plats. Företaget skall varaberett att ta emot personalförstärkning från annat varv enligt särskildspecifikation, uppdelad efter yrkeskategorier. Alla torrsättningsresurser medpersonal skall disponeras för totalförsvaret. Flytdockorna skall kunna nyttjaspå platser utanför varvsområdet. Avunderlag från chefen för örlogsbas framgår bl. a. att den avstatsmakterna beslutade principen om samordning av militära och civilafunkrioner i totalförsvaret (jfr FöU 1976/77:13 s. 1617) har drivits långt närdet gäller planläggningen för rustning, ombyggnad, reparation och underhåll avhjälpfartyg på ostkusten. Enligt örlogs-baschefen skulle ett bortfall avFinnboda varv medföra att chefen för marinen måste i grunden ompröva hurframför allt hjälpfartygsflottan skall mobiliseras och krigsrepareras. Iunderlag från ÖEF redovisas en prioritering av svenska varv från renförsvarsberedskapssynpunkt. Av tolv bedömda varv ges fem, däribland Finnbodavarv, högsta prioritetsgrad. Därmed står det enligt försvarsutskottets meningklart att varvet har stor betydelse för marinens beredskap på ostkusten och attvarvets resurser är viktiga för kustsjöfarten under beredskap och krig. Enligt önskemål från näringsutskottet tarförsvarsutskottet i detta sammanhang också upp några andra motionsyrkanden medanledning av varvspropositionen som berör det militära försvaret. Ipropositionen 1978/79: 49 hemställer regeringen bl. a. att som bidragtill sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna skall anvisa 265 milj. kr. påtilläggsbudget för innevarande budgetår. I motionen 1978/79:131 (m) föreslås attav detta belopp skall utnyttjas högst 72 milj. kr. som förskott till denekonomiska ramen för det militära försvaret, att återbetalas från fjärdehuvudtiteln i enlighet med planerat betalningsutfall. FÖU 1978/79: 3 y 4 Motionären redovisar att arméns programplaninnehåller en anskaffning av flytande bromateriel för armén med planeratbetalningsutfall av 30 milj. kr. under budgetåren 1979/801983/84 och 42 milj.kr. under, budgetåren 1984/851988/89. Materielen behövs för försvarsberedskapenoch skall betalas inom försvarets ram men en beställning kan av likviditetsskälinte tidigareläggas. Produktion av bromaterielen har stor likhet medskeppsbyggnad. Motionären framhåller att det från samhällsnyttans synpunkt ärrimligt att sysselsättningsfrämjande medel används för ändamål inom landet ochför objekt som senare i alla fall skall förverkligas. Bromaterielför armén nämns också i moUonen 1978/79: 40 (c) som exempel på varvsproduktionför svenska behov. Utskottetkonstaterar att den planerade anskaffningen av bromateriel för armén är välmotiverad från försvarets synpunkt. Om en tidigare-läggning bedöms varaangelägen för sysselsättningen vid vissa varv har utskottet inte något atterinra mot att medel förskotteras och återbetalas i enlighet med förslaget imotionen 1978/79: 131. Regeringen bör dock väga detta objekt mot andraangelägna behov inom arméns materiel-område. Likviditetsproblemen är därbetydande. Imotionen 1978/79: 137 (m) yrkas bl. a. att som sin mening skall geregeringen till känna vad motionärerna anfört om tidigarc-läggning av statligabeställningar. Morionärerna hävdar att mindre och medelstora varv i många fallkan vara lämpligare än de statliga storvarven som tillverkare av bl. Enligt motionärerna bör det vara möjligt att samordna tullverketsbehov av utsjöbevaknings-fartyg med marinens behov att bygga om torpedbåtartill vedettbåtar. I sammanhanget nämns vidare minjaktfartyg. Dematerielobjekt för försvaret som nämns i motionen 1978/79: 137 är inteinplanerade för anskaffning. Frågan om ombyggnad av ytterligaremotortorpedbåtar till vedettbåtar synes dock böra undersökas i samband medöverväganden om samordning mellan kustbevakning och marinen ifråga om utsjöövervakning. En sådan samordning blir ännu mera angelägen genomden tilltänkta utvidgningen av Sveriges sjöterritorium. Utskottet kan däremotinte tillstyrka att sysselsättningsmedel förskotteras till försvarsramen försådana objekt. Närvaratide:Per (), (), (), (), (), (), (), .GunnarOskarson (m), (), (), (), AxelAndersson (s), () och (). FÖU 1978/79: 3 y 5 , , , ström, , Axel och (alla s) anser dels att den del av utskottets anförande som på s.4 börjar "Utskottet konstaterar" och slutar "där betydande"bort ha följande lydelse: Utskottetutgår från att regeringen liksom tidigare skett i det nu pågåendebudgetarbetet prövar förutsättningarna att av sysselsättningsskältidigarelägga beställning av viss försvarsmateriel. I sådant sammanhang tordeäven övervägas lämpligheten av att förskottera betalningsmedel ochkonsekvenser som detta medför för fullföljande av anskaffningsprogrammet inomden som löper. Utskottet förordar därför att motionen 1978/79:131 avslås i denna del. delsatt sista stycket av utskottets anförande bort ha följande lydelse: Dematerielobjekt för försvaret som nämns i motionen 1978/79: 137 är inteinplanerade för anskaffning. Utskottet kan därför inte tillstyrka attsysselsättningsmedel förskotteras till försvarsramen för dessa objekt. och (båda m) anser att sista stycket av utskottets anförande bort ersättas av text med följande innehåll: Dematerielobjekt för försvaret som nämns i motionen 1978/79: 137 är inteinplanerade för anskaffning. Frågan om ombyggnad av ytterligaremotortorpedbåtar till vedettbåtar synes dock böra undersökas i samband medöverväganden om samordning mellan kustbevakning och marinen ifråga om utsjöövervakning. En sådan samordning blir ännu mera angelägen genomden tilltänkta utvidgningen av Sveriges sjöterritorium. Konstruktionoch byggande av ubåtar, torpedbåtar och minjaktfartyg vid svenska varv har storbetydelse för att behålla tillräcklig skeppsteknisk kompetens inom landet.Härigenom bidrar man verksamt till att upprätthålla konkurrenskraften hossvensk varvsindustri. Det finns också ett betydande intresse utomlands försvenska konstruktioner på detta område. Mot denna bakgrund anser utskottet attde objekt som anges i motionen 137 bör utnyttjas för att stödjasysselsättningen, särskilt vid små och medelstora varv.