yttr · G205UU2 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:2 y omSveriges medlemskap i () Näringsulskottet har beslulalbereda ulrikesutskoitei lillfälle all avge yttrande över propositionen1978/79:100, bilaga 14, punkten B 7. samt dei anslutning därtill väckta molionerna 1978/79:661,1978/79:1507 och1978/79:2017 angående forisalla medlemskap eller medverkan i banken. I årels budgetproposition föreslås att riksdagendels anvisar etl förslagsanslag om 9,3 milj. kr. till Interamerikanskautvecklingsbanken (IDB) för /80, dels godkänner alt Sverigedeltar i bankens femle s. k. kapilalpåfyllnad. Ungefar9,3 milj. kr. är det belopp som har att eriägga kontant till IDB underår 1979 i enlighet med den ingångna överenskommelsen omsvenskl medlemskap i banken. Sverigeinträdde i IDB under bankens fjärde kapitalpåfyllnadsperiod. För atl ge bankenmöjlighel alt fullfölja och öka sin utlåning har överiäggningar förts om enfemle kapilalpåfyllnad avseende . Länder som bliviimedlemmar , däribland , kan dock ges räll att göra sinainbetalningar härför . Denna påfyllnad liksom tänkta andel i denfemte kapilalpåfylinaden väntas inle komma all kassamässigi belasta de bådanärmaste budgetåren. 1motionen 1978/79:661 av m. fl, (vpk) hemställs 1, all beslutar ullala sig för uuräde ur IDB, 2, altriksdagen beslutar avslå förslaget om anslag med , lill IDB, Imotionen 1978/79:1507 av m, fl, (s) föreslås all 1, somsin mening ger regeringen lill känna vad som i motionen anförs om utträde ur , 2, avslårregeringens förslag om deltagande i den femte kapilalpåfylina den, 1Riksdagen 1978/79. UU1978/79:2 y UU 1978/79:2 y 2 1moiionen 1978/79:2017 av m, fl, (c) föreslås 1, alt uttalar sin avsiki atl ta upp medlemskap! IDBtill förnyad prövning efter det all varil medlem , 2, atl hos regeringen hemsläller om lillsätiandel av enpariamentarisk kommitté för att utvärdera IDB:s ullåningspolilik och geriksdagen erforderligt beslulsunderiag, 3, alt ej godkänner atl deliar i den femte kapilalpåfylinadenlill IDB, Ulrikesutskoltet har vid två lidigare tilltallenyttrat sig lill näringsutskouet om medlemskap i (), nämligen dels (UU 1976/77:4 y,intaget i NU 1976/77:47) då hade att la slällning lill frågan omSveriges anslulning lill banken, dels för ell knappt år sedan (UU 1977/78:3 y,intaget i NU 1977/78:65) då bl, a, frågan om svenskl utträde ur IDB hade aktualiseratsi en moiion som väckts i anslutning lill fjolårets budgetproposiiion. Vidbåda dessa lillfällen hade det i motionen gjorts gällande alt den svenskaanslutningen till IDB skulle strida mot de värderingar som dittills varitvägledande för svensk utrikes- och biståndspolitik, Uiskoliels majoritetavvisade detta påstående som ogrundat. Det konstaterades sålunda att etlsvenskl deltagande i IDB inle innebar någon ändring av vårt landsutrikespolitik och dess målsättningar och heller inte innebar någol ställningslagandelill skilda regimer i Lalinamerika, Del erinrades om alt den svenskaanslutningen till IDB hade motiverats av exporlfrämjandeskäl och att delsvenska medlemskapet därför skulle finansieras med anslagsmedel frånhandelsdepartementels huvudtitel. Tanken på svenskt medlemskap i hadelidigare prövats från bisiåndspoliliska utgångspunkter men bankensutlåningspolitik hade därvid inte bedömts motsvara de stränga krav somuppställs inom den svenska biståndsverksamheten. Au det inle fanns tillräckligabiståndspolitiska motiv för ett deltagande i banken var emellerlid enligtutskottsmajoriteten ingalunda liktydigt med att ett inträde i banken -betingatav omsorg om vår export - skulle vara uteslutet. De positiva dragen hos IDBhade således inle bedömts tillräckligt slarka för atl med bistånds-medelfinansiera etl medlemskap, medan de negativa å andra sidan inle var sådana atlde kunde uigöra hinder för ell av exporlskäl betingat dellagande. Det svenskamedlemskapet i IDB fick främsi ses som en inirädesavgifi avseende enbetydelsefull och växande specialmarknad från vilken vi annars skulle varautestängda. Utskottet finner atl dess förui gjorda principiellabedömningar i frågan alltjämt är giltiga. Medlemskapet är sålunda intestridande mol svensk utrikespolitik, det utgör inle någon integrerad del av vårbiståndspolitik men del ingår som ell led i svensk handelspolitik. UU 1978/79:2 y 3 Frågan om det svenska deltagandet i IDB komplicerasemellerlid av alt den rymmer vissa svårbedömbara aspekter, vilka hänger sammandels med det förtryck som kännetecknar vissa länder i Lalinamerika, dels medvissa brister i bankens röslningsregler och i dess ullåningspolilik medavseende på ländersalsningar och projeklval. Dessa brister har från börjanpåtalats från svensk sida. Dessaomsländigheter var sålunda föremål för uppmärksamhet redan i samband medförberedelserna för och beslutet om den svenska anslutningen. En fortlöpandeprövning av vår ställning i IDB förulskickades av regeringen i den proposition(prop. 1976/77:83) om exportfrämjande åtgärder avseende , i vilkenförslaget om svenskl medlemskap i framlades. Från näringsutskotlels sida(NU 1976/77:47) framhölls i anslutning därtill alt som medlem i IDBaktivt måste verka för förändringar av bankens institutionella former ochullåningspolilik i sådan riklning atl strävandena till social och ekonomiskutveckling och ökad demokrati i Lalinamerika tår slöd från banken. Om bankenspolitik inle blir sådan all den befordrar långsikliga förändringar i positivriktning, bör della föranleda all medlemskapei omprövas, hette det vidare inäringsulskollets betänkande, I en av de nu akluella motionerna, nämligens-molionen 1507, hävdas ånyo bl, a, att medlemskapet i IDB skulle stå iuppenbar motsatsställning till de värderingar som varil vägledande försvensk utrikes- och biståndspolitik och all vår medverkan i banken skulleinnebära elt indirekt stöd av regimer som visat synnerligen liten respekt förmänskliga rättigheter, 1 vpk-motionen 661 sägs bl, a, alt genommedlemskapet stöder blodsbesudlade regimer i , 1likhei med sin förut redovisade inställning anser ulskollet all de i motionerna661 och 1507 framförda och återgivna påståendena inle är hållbara. Självamedlemskapet i IDB är sålunda lika litel som medlemskapei i andrainternationella eller regionala utvecklingsbanker alt betrakta som ett ullryckför slöd av vissa regimer, IDB:s syfte är i likhet med andra utvecklingsbankersatl stödja och möjliggöra ekonomiska och sociala utvecklingsprojekt. Som förutnämnts har påpekat vissa brister i IDB:s ullåningspolilik och velat seen större prioritering av projekt med sociala utvecklingseffekter, Sverigeverkar lillsammans med likasinnade medlemsländer för ett bältre tillgodoseendeav denna aspekt och för en starkare satsning på de fattigare och merreformistiskt inställda länderna, ett internalionelit perspektiv har den svenska anslutningen lill IDB heller inlevaril till uirikespoliiiskl förfång för , Tvärtom lorde medlemskapetöver lag i ses som en välkommen intressemarkering från Sverigessida för denna del av väriden, som länge och i alllför hög grad dominerats avnordamerikanska intressen. har medlemskapet inle hindrat frånalt i olika sammanhang markera sitt bestämda UU 1978/79:2 y 4 avståndstagandefrån de övergrepp mot mänskliga räuigheter som förekommer i många länder iSyd- och , har av denna anledning också motsatt sig lånfrån IDB till , Delkan sålunda inle med fog göras gällande alt vårl medlemskap i skulle stå istrid med svensk utrikes- och biståndspolitik. Utskottetvill i sammanhanget även erinra om att flertalet i-länder utanföröststatskretsen i likhei med gått in som medlemmar i , däriblandvåra nordiska grannländer och liksom de neutrala ländernaSchweiz och . Med angivande av de skäl som ovan refererats yrkarvpk-molionen 661 och s-molionen 1507 på svenskt utträde ur IDB. Sverigetillträdde som medlem av IDB . Som förut konstaterats harmedlemskapet inle varil till förfång för utrikespoliliska anseende iväriden. Däremol skulle etl utträde - och detla efter mindre än två årsanslutning - kunna skada utrikespoliliska prestige och med säkerhetbli till nackdel för vårl lands handelsintressen i förhållande tillLatinamerika. Ulskottelmotsätter sig därför dessa yrkanden om snara utträde ur IDB. Både i s-molionen 1507 och i motionen 2017 yrkasavslag på regeringens förslag om svenskt deltagande i lDB:s femte s. k.kapilalpåfyllnad. I den senare moiionen föreslås dessutom att skalluttala sin avsiki all la upp medlemskap i lill förnyad prövningefter det all varit medlem i banken . 1moiionen 2017 erinras i delta sammanhang om del förbehåll som gjordes avnäringsutskotlel (NU 1976/77:47) i samband med dess tillstyrkan aven svensk anslutning till IDB. Det hette där bl. ----- Detuppenbara förtryck och den förföljelse av oppositionella som präglar de flestalatinamerikanska länder kräver oavlåtlig uppmärksamhet. Del är angelägel allvårl ekonomiska utbyte med Lalinamerika inle kan utnyttjas som elt stöd avregimer som del i vårt land råder slor enighel om all fördöma.-- Omförhandlingarna resulterar i medlemskap måste IDB:s fortsatta utveckling nogaföljas från svensk sida. Som medlem i IDB måste aktivt verka förförändringar av bankens institutionella former och ullåningspolilik i sådanriklning att strävandena lill social och ekonomisk utveckling och ökaddemokrati i Lalinamerika får stöd från banken. Om bankens politik inle blirsådan all den befordrar långsiktiga förändringar i positiv riktning bör detta,såsom framhålls i propositionen och av utrikesulskollel, föranleda allmedlemskapei omprövas. Regeringen bör -lämpligen i samband med sinframställning om erforderiigt anslag för betalningar lill IDB-lämna riksdagenen redogörelse för utvecklingen och de aktuella förhållandena inom bankensverksamheisområde, Enligl motionen 2017 ger en närmare granskning avtillgängliga uppgifter om bankens långivning en nedslåendebild: en höjd andel lån till hårdaste diklalurländer och en sänktandel lån lill elt antal UU 1978/79:2 y 5 merdemokratiska länder, Molionärerna finner del dock svårt att enbart utifrånredovisningen i budgetpropositionen bedöma karaktären av de projekt som IDBmedverkat lill. De menar emellertid att det inte gått all finna beläggför en utveckling av utlåningspolitiken "i sådan riktning att strävandenatill social och ekonomisk utveckling och ökad demokrati lår slöd frånbanken" och att frågan om en omprövning av det svenska medlemskapet påsätt som angavs därför börjar bli aktuell. Motionärerna anser att 1 1/2års erfarenhet ger ell alllför bräckligt underiag för eu definitivt ställningstagandeoch atl i stället en treårig prövolid kan vara rimlig och lämplig, Enliglmoiionen bör etl sluiligl ställningslagande ske senast ochprövningen förberedas av en parlamentarisk kommitté som tillsätts omgående föratl konlinueriigt följa bankens verksamhet under den del av prövoliden somåterstår. Kommittén bör enligt motionärernas uppfauning ingående analyserabankens ullåningspolilik under prövoliden liksom de sociala, poliliska ochekonomiska effekterna av IDB-projekten och värdera bankens verksamhel utifrånsvenska utrikespolitiska målsättningar. Också de kommersiella effekterna avmedlemskapet bör enligl motionen 2017 därvid analyseras. Utskottet anser del inte möjligl att avtillgängliga uppgifter om lDB:s lånepolitik under den korta lidrymd som Sverigevarit medlem dra några mera bestämda slutsatser huruvida denna ändrats eller ärpå väg atl ändras i den riktning som vi efterslrävar. Del är heller interimligt alt förvänta sig några snabba förändringar i en verksamhel av dellaslag. Delförefaller emellerlid oslridigt alt banken i sin utlåningsverksamhel under1970-lalet i ökad utsträckning orienterat sig mot de minsl utvecklade ländernaoch regionerna i Lalinamerika och mol de fattigaste samhällsskikten. Somvidare framgårav budgelpropositionens redovisning lägger IDB i sin utlåningslor vikt vid projekt som är inriktade på landsbygdsutveckling och jordbruk,särskilt i fattigare delar av , Banken har lagtsärskild vikt vid projekl lill nytta för låginkomstgrupper och planerar atlgöra så i än större utsträckning . En jämförelse med Väridsbankensutlåning till samma region visar alt IDB haft enavsevärt högre andel lån till de fattigaste länderna. Inför den femte s, k,kapilalpåfylinaden har bankens styrelse uttalat alt ökad tyngd kommer attläggas vid projekt som kommer de fattigaste befolkningsgrupperna till del.Landsbygdsutveckling och olika projekt av social karaktär avses sålunda tåstörre prioritet , Då emellertid bedömningsunderiagel är begränsat ochuppfattningarna i denna fråga blivit slarkl delade i vårt land, kan det finnasskäl att la fasta på förslaget i motionen 2017 all företa en närmare granskningav IDB och dess ullåningspolilik. Ulskollet ansluter sig därför för sin deltill tanken all en kommitté eller arbetsgrupp med pariamentarisk medverkan fårtill uppgift all närmare studera lDB:s utlåningsverksamhel m. m. Omnäringsulskottet och UU 1978/79:2 y 6 riksdagenskulle finna en sådan översyn ändamålsenlig, synes till uppgiften även börahöra att anställa en jämförelse med andra utvecklingsbanker och atl söka bedömade följder som elt eventuellt svenskt utträde eller ickedeltagande i framlidakapitalpåfyllnader skulle få ur handels- och utrikespolitisk synpunkt liksomför den svenska sysselsättningen, Iavvaktan på en dylik översyn bör emellertid i enlighel med regeringensförslag kunna delta i den femte kapilalpåfylinaden på sätt som anges ipropositionen, varvid är alt märka alt någon kontantinbetalning i dettasammanhang inte lorde behöva komma i fråga förrän efter budgetårel 1980/81, Omöversynen skulle leda till ell utträde ur banken bleve således kontantinbetalninginle aktuell. Att redan nu besluta att inte delta i denna kapilalpåfyllnadskulle av allt att döma få som konsekvens en kännbar inskränkning i Sverigesmöjligheter atl delta i anbudsgivningen till projekt som finansieras medIDB-lån, Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (),förste vice talmannen (), (), Anna-LisaNilsson (c), (), (c), (), IngridSundberg (m), (), (), (), DavidWirmark (fp), Axel () och (). avAnna , , , Mals Hellslröm, SiureEricson, och (samtliga s) som anser att detavsnitt i uiskoitets yttrande som börjar på s, 2 med "Ulrikesutskoltethar" och slutar på s, 6 med "med IDB-lån." bort ha följandelydelse: Som framhålls i moiionen 1978/79:1507 står Sverigesmedlemskap i den () i uppenbarmotsatsställning till de värderingar som varit vägledande för svenskutrikes- och biståndspolitik. Ett syfte med all tillskapa IDB var alt försvåraen radikalisering av de latinamerikanska länderna efter den kubanskarevolutionen. Banken har alltsedan sin tillkomst i dominerande grad riktal sittstöd lill konservativa militärdiktaturer i , Huvuddelen av bankensresursergår fortfarande lill militärdiklatureroch andra förtryckarregimer somvisar synneriigen liten respekt för mänskliga rättigheter, I själva verket har UU 1978/79:2 y 7 underde andelen IDB-lån till militärdiktaturerna ökat. Andelen lån tillprojekt av social karaktär (hälsovård, utbildning, bostäder, vattenförsörjningetc) minskar f n. Ökningen av IDB-lånen går i första hand till länder varsregeringar i sin politik kraftigt missgynnar de fattigaste folkgrupperna. Dennainriktning av IDB:s lån går alt utläsa ur lDB:s egen statistik. Mot bakgrund avden redovisning IDB lämnat om sin programinriktning är det vidare missvisandeatl, som sker i budgetpropositionen, hävda att IDB:s utlåning lägger stor viktvid projekt som är inriktade på landsbygdsutveckling och jordbruk. Andelen förjordbruk och fiske minskade sålunda mellan och från 20 till 13procent av den totala utlåningen. Andelen projekt som enligl IDB:s egenredovisning direkt gynnar låginkomstgrupperna på landsbygden minskade mellanår 1977 och från 27,7 lill 19,0 procenl. Svenskmedverkan i en internationell organisation måste bygga på en vilja alt stödjaorganisationens verksamhet, medlemskap i strider mot devärderingar som varit vägledande för vår utrikes- och u-landspolitik,IDB skiljer sig också genom sina stadgar och procedurregler från demultilaterala organ och andra regionala banker där medverkar.Rösträtten för specialfonden är t, ex, så utformad au ett land, , harvetorätt belräffande besluten. Någon motsvarande regel finns inte i något annatmellanstatligt organ som tillhör. Densvenska regeringen har , i olika sammanhang, fast vikt vid uttalandenfrån bankens styrelse om att ökad tyngd skulle läggas vid projektsom kommer de fattigaste befolkningsgrupperna lill del. Del bör emellertidunderstrykas att likartade uttalanden om en förändrad låneinriktning i bankengjorts vid en rad tidigare tilltallen av bankens styrelse, utan atl dessaföljts upp i bankens praktiska politik. Denna har i en rad avseenden, trotsstyrelsens uttalanden, ytterligare inriktats på länder vars regeringar kraftigtmissgynnar de fattigaste folkgrupperna och, som ovan sagts, inneburit enminskad andel för t. ex. socialt inriktade projekt. Utskottettillstyrker mol denna bakgrund, i enlighet med förslaget i motionen1978/79:1507, atl utträder ur IDB. Icentermoiionen 1978/79:2017 av m, fl, hävdas att IDB:sutlåning ger en nedslående bild med utgångspunkt i samhällsförhållandenai låntagariänderna. Motionärerna hävdar alt det inte gått "atlfinna några belägg för en utveckling av utlåningspolitiken 'i sådan riklningatt strävandena till social och ekonomisk ulveckling och ökad demokrati fårstöd från banken' (NU 1976/77:47)", Mot denna bakgrund anser molionärernaatt frågan om en omprövning av det svenska medlemskapet börjar bli aktuell.Motionärerna föreslår att skall uttala sin avsikt alt ta upp Sverigesmedlemskap i lill förnyad prövning efter det att varit medlem i treår och atl hos regeringen hemställer om tillsättandet av enpariamentarisk kommitté för alt utvärdera IDB:s utlåningspolitik och geriksdagen etl erforderiigt beslulsunderiag. UU 1978/79:2 y 8 Utskottet kan inte dela motionärernas uppfattningatt bör fortsätta att stödja och della i IDB:s verksamhel under ettantal år parallellt med att ett utredningsarbete pågår, Molionärerna framhållerall erfarenhet under hittillsvarande etl och ell halvt års medlemskapi banken liksom budgetpropositionens redovisning utgör elt bräckligtbeslulsunderiag, Enligl utskottets mening var även del beslulsunderiag somregeringen lämnade till vid beslutet om inträde 1977 avlika bräcklig karaktär, borde, i enlighet med förslagen i densocialdemokratiska motionen 1976/77:1489, aldrig ha inträtt i banken och börsnarast avveckla sill medlemskap, Ulöverkravet på en pariamentarisk utredning med syfte atl åstadkomma en förnyadprövning av Sveiges medlemskap i föreslår motionärerna i centermotionen2017 atl ej godkänner att dellar i den fem lekapilalpåfylinaden i IDB, Detta förslag är en självfallen konsekvens avyrkandei om omprövning av medlemskapet. Del vore givetvis orimligt att beslutaom en utredning i syfte atl göra en förnyad prövning av medlemskap iIDB och väseniiiglfördjupa vårl engagemang i IDB och binda oss förväsentligt ökade framtida utbetalningar genom alt godkänna budgetpropositionensförslag om deltagande i den femle kapilalpåfylinaden. Utskottettillstyrker därför kraven i den socialdemokratiska partimotionen 1507 och icentermotionen 2017 om atl ej skall godkänna all dellar i denfemte kapilalpåfylinaden till IDB, GOTAB 61799 Siockholm 1979