yttr · G205SoU2 · 1978-12-31 00:00:00 — När bidragsförskott utgår skall denunderhållsskyldige till betala det fastställdaunderhållsbidraget dock högst del belopp som motsvarar bidragsförskottet.Enligt 18 § lagen om bidragsförskott kan emellertid beslutaom eftergift av återkrav om det är skäligt med hänsyn lill att denunderhållsskyldige har varit sjuk, arbetslös, omhändertagen för vård eller haftstor försörjningsbörda. Eftergift kan också meddelas, om det av annan anledningframstår som skäligt. Familjelagssakkunnigalade i sitt betänkande fram ett förslag till nytt system för återkrav avbidragsförskott. Förslaget innebar i huvudsak att bidragsförskotten skullefrigöras från beroendet av fastställt underhållsbidrag och altförsäkringskassan skulle få möjlighet att självständigt pröva denunderhållsskyldiges förmåga all lill del allmänna betala tillbaka utgivnabidragsförskott. Återkrav och återbetalning skulle bli en angelägenhet mellankassan och den underhållsskyldige. Såvitt avsåg underhållsbidragen somförskolterades av allmänna medel skulle man slippa jämkningsprocessen viddomstol, eftersom återbetalningsskyldighelen kunde anpassas efterväxlingarna i den underhållsskyldiges betalningsförmåga. Enliglpropositionen bör förslaget inte genomföras . I stället föreslås attmöjligheterna lill omprövning av underhållsbidrag skall ökas samt att - som eltkomplement till jämkningsinslitutet - skall kunna medgeeftergift helt eller delvis när del är påkallat av ändring i denunderhållsskyldiges ekonomiska förhållanden. Den nya bestämmelsen om eftergifthar upptagils i 18 § förslaget till ändring av lagen om bidragsförskott. I motionen 1978/79:29 avLennart m. fl. (s) hänvisas till att SoU 1978/79:2 y 10 förslageni propositionen om begränsning av indexhöjningarna av underhållsbidrag kanmedföra en generell lättnad i underhållsbördan. Enligt motionärerna är detemellertid uppenbart att utvecklingen av bidragsförmågan varierar för de olikabidragsskyldiga och att många över huvud tagel inle förmår öka sinbidragsförmåga. Vidare framhålls att de underhållsskyldiga som regel inle kanförväntas väcka talan om jämkning av underhållsbidrag ens om underhållsbördanblir mycket betungande. Särskilt gäller delta för de bidragsskyldiga som hardel sämst ställt och som också ofta har svårt all tillvarata sina intressen.Motionärerna pekar vidare på att domstolarna blir kraftigt belastade omjämkningsprocesser kommer att föras i den utsträckning som kan vara motiverat.Med hänsyn lill de angivna förhållandena anser motionärerna det nödvändigt finner etl system som medger att skyldigheten alt återbetalabidragsförskott kan prövas rutinmässigt så alt underhållsbördan kontinueriiglkan anpassas till förmågan hos de underhållsskyldiga som har det sämst ställt.Enligl motionärernas mening är del förslag lill återkravssyslem som framladesav familjelagssakkunniga väl ägnat att läggas lill grund för ett fortsaltutredningsarbete. Motionärerna anser alt förslaget bör överarbetas av kommitténför översyn av samhällsstödet lill ensamslående föräldrar och yrkar (yrkandet6) att hos regeringen begär förslag om en fortlöpande prövning avskyldigheten att återbetala bidragsförskott i enlighet med vad som anförs imotionen. Somdepartementschefen framhåller har det nuvarande systemet för återkrav avutgivna bidragsförskott brister och på måste kanske andra lösningarsökas. Enligl utskottets mening skulle åtskilliga fördelar stå att vinna omprövningen av skyldigheten all betala tillbaka bidragsförskott frigörs från decivilrätlsliga avgörandena om underhållsbidrag. En sådan ordning skulle geförsäkringskassan möjligheter att fortlöpande anpassa återkraven efterändringarna i den underhållsskyldiges inkomster och andra ekonomiskaförhållanden. Vidare skulle antalet jämkningsprocesser kunna nedbringas, vilketskulle vara till fördel inte bara för samhället utan även i hög grad förparterna i de enskilda fallen. Många remissinstanser har också uttalat sigpositivt om de sakkunnigas förslag. I likhet med departementschefen anseremellertid utskottet alt liden ännu inte är mogen för genomförandet av etlsådant system som familjelagssakkunniga förordat. Inle heller kan förslagetutan ytteriigare överväganden läggas lill grund för lagstiftning. Utskottetutgår från att kommittén för översyn av samhällsstödet till ensamslåendeföräldrar i samband med behandlingen av bidragsförskotlsin-stitulel tar uppspörsmålet om hur återbetalningsskyldighelen bättre skall kunna anpassas tillden faktiska ekonomiska bärkraften hos den underhållsskyldige. Något initiativfrån sida med anledning av motionen 1978/79:29 i förevarande del ärdärför inte erforderiigl. Vidbedömningen av eflergiftsfrågorna enligt 18 § förslaget till ändring av lagenom bidragsförskott bör enligl propositionen de bestämmelser om förbehållsbeloppvid beräkning av underhållsbidrag som upptagits i 7 kap. 3 § SoU 1978/79:2 y 11 förslagettill ändring av kunna tjäna lill ledning. Nämnda bestämmelserinnebär att den underhållsskyldige alltid får förbehållas vissa belopp för sitteget och andras underhåll. Förbehållsbeloppel för den underhållsskyldiges egetunderhåll skall omfatta skäliga bostadskostnader och andra vanligalevnadskostnader. De sistnämnda kostnaderna skall beräknas med ledning av ettnormalbelopp som utgör 120 96 av basbeloppet. Om särskilda skäl föreligger fården underhållsskyldige vidare förbehållas etl belopp för underhåll åt makeeller samboende. Normalbeloppet utgör i sådant fall av basbeloppet.Slutligen får den underhållsskyldige under vissa närmare angivnaförutsättningar även förbehålla sig etl belopp om av basbeloppet förunderhåll av eget hemmavarande barn. Vad som återstår sedan de angivnaförbehållsbeloppen dragits av från den underhållsskyldiges nettoinkomst (dvs.bruttoinkomsten minskad med skatter) får i princip las i anspråk för läckandeav barnels behov av underhållsbidrag. Imotionen 1978/79:29 yrkas vissa ändringar i del föreslagna systemet förberäkning av den underhållsskyldiges förmåga alt betala underhållsbidrag.Motionärerna föreslår alt inte skall anta 7 kap. 3 § förslaget lilländring av och att i stället som motiv till degrundläggande bestämmelserna om föräldrars underhållsskyldighet mot sina barn i7 kap. 1 § förslaget till ändring av gör uttalanden om sloriekenav underhållsbidrag i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkandena 3 och4). Enligl motionärerna är förslagen i propositionen inle tillräckliga för skall hindra alt betungande underhållsskulder uppkommer för dem som har densämsta ekonomiska ställningen. Motionärerna pekar bl. a. på att när det gällerförbehåll för underhåll av den underhållsskyldiges eget hemmavarande barnnormalbeloppet är endast 0,4 basbelopp faslän normalkostnaden för ett barn ipropositionen beräknas lill 0,6 basbelopp. Enligt motionärerna bör denunderhållsskyldige få disponera vissa andelar av sin inkomst utöver förbehållsbeloppenför eget och andras underhåll. I motionen föreslås att - sedanförbehållsbeloppen avräknats från nettoinkomsten - i princip avöverskottet skall kunna las i anspråk för underhållsbidrag till ett barn. Ärdet frågan om underhållsskyldighet mot två barn skall av överskottetkunna ulgå i underhållsbidrag och mot tre eller flera barn högst . mening är del angeläget att riskertia för social ulslagning av deunderhållsskyldiga minskas. Nuvarande reglerom eftergift av återkrav påbidragsförskott utgör etl betydelsefullt instrument när del gäller alt lättasituationen för underhållsskyldiga med särskilt svåra problem. Som ovanredovisats innebär förslagen i propositionen att försäkringskassorna skall fömöjligheter alt medge eftergift i större utsträckning än f n. på grund avförändringar i den underhållsskyldiges ekonomiska förhållanden. Starka skältalar för att man vid utformningen av eftergiftsinstitutet bör inta en generösattityd gentemot de underhållsskyldiga. måste emellertid beaktas attdet råder etl nära samband mellan fastställd underhållsskyldighet och SoU 1978/79:2 y 12 skyldighetall återbetala bidragsförskott. Så länge detta samband består måste enligt utskottelsmening bedömningen av förmågan att betala tillbaka bidragsförskott ske enligt iprincip samma normer som tillämpas vid fastställande av underhållsbidrag. Enannan ordning skulle säkerligen upplevas negativt av dem som fullgör sinunderhållsskyldighet genom att utge fastställt underhållsbidrag och kunnamedföra att ansenliga medel av samhällets resurser för stöd åt ensamslåendeföräldrar tas i anspråk därför att allt flera kommer att anlitabidragsförskoltssystemel för att slippa betala hela det fastställdaunderhållsbidraget. Delanförda leder utskottet till den uppfattningen att de normer som skall tjänalill ledning vid bedömningen av en underhållsskyldigs förmåga att utgeunderhållsbidrag också bör vara vägledande vid den fortlöpande prövning somförsäkringskassan skall göra enligt regeln om eftergift av återkrav påbidragsförskott. Med hänsyn lill att del ankommer på lagutskottet att taställning lill hur reglerna om underhållsbidrag bör utformas anser sigsocialutskottet inle böra göra något uttalande med anledning av motionen1978/79:29 i förevarande delar (yrkandena 3 och 4). Näiyarande:Kersti (), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (). StigAlflin (s), (), () och (). beträffandeåterkrav av bidragsförskott av , , ,, , och (samtliga s),som anser att det avsnitt i utskottets yttrande på s. 10 som börjar med"Som departementschefen" och slutar med "inte erforderligt"bort ha följande lydelse: Det nuvarande systemet för återkrav av utgivnabidragsförskott har, som departementschefen framhåller, brister. mening skulle åtskilliga fördelar stå att vinna om prövningen avskyldigheten att betala tillbaka bidragsförskott frigörs från de civilrättsligaavgörandena om underhållsbidrag. En sådan ordning skulle ge försäkringskassanmöjligheter att fortlöpande anpassa återkraven efter ändringarna i denunderhållsskyldiges SoU 1978/79:2 y 13 inkomsteroch andra ekonomiska förhållanden. Vidare skulle antalet jämkningsprocesserkunna nedbringas, vilket skulle vara till fördel inle bara för samhället utanäven i hög grad för parterna i de enskilda fallen. Många remissinstanser harockså uttalat sig positivt om de sakkunnigas förslag. Förslaget kan emellertidinte utan ytteriigare överväganden läggas till grund för lagstiftning. mening är det angelägel att elt system för återkrav avbidragsförskott i enlighet med familjelagssakkunnigas och motionärernas förslagsnarast kommer till stånd. Utskottet anser på grund av det anförda attkommittén för översyn av samhällsstödet till ensamstående föräldrar skyndsamt börta upp frågan om hur återbetalningsskyldighelen bättre skall kunna anpassastill den faktiska ekonomiska bärkraften hos den underhållsskyldige. Kommitténbör få tilläggsdirektiv i enlighet härmed. Vad utskottet sålunda anfört medanledning av motionen 1978/79:29 i förevarande del bör ges regeringen tillkänna.