yttr · G205AU1 · 1978-12-31 00:00:00 — AU 1978/79:1 y yttrande 1978/79:1 y överpropositionen 1978/79: 49 om vissa varvsfrågor jämte motioner har anmodatarbetsmarknadsutskottet att yttra sig över propositionen 1978/79: 49 om vissavarvsfrågor jämte motioner, såvitt gäller sysselsättningsåtgärder ochregionalpolitiska åtgärder. Varvsnäringen upplever en allvarlig kris.Denna är främst orsakad av en alltför snabb ökning av fartygsproduktionen ibörjan av , den långvariga lågkonjunkturen i industriländerna samtoljekrisen . Överkapaciteten vid varven i världen ärföljaktligen betydande. har nya order legat på ennivå som, mätt i dödviktston (dwt), är mindre än hälften av den aktuellaleveransvolymen. Vissaländer har redan vidtagit åtgärder för att anpassa produktionskapaciteten tillefterfrågan. tillhör de länder som dragit ned verksamhetenmest. kvartalet 19753:e kvartalet 1978 reducerades antaletsysselsatta vid de svenska varven . och Nederländernareducerade antalet varvssysselsatta med 30 resp. 27 %.Motsvarande tal för , och var . , Englandoch vidtog inte några nedskärningar . Varvsländernautanför och har fördubblat sin produktion av fartyg underperioden 19701976. Denna snabba produktionsökning är i huvudsak hänförligtill några få länder som har ökat sin varvskapacitet kraftigt under senare år.Främst gäller detta , och men även flera öststater, såsomSovjetunionen och . Marknadsutsikternaför de svenska varven är mycket osäkra. Efterfrågan på fartyg väntas intevända förrän in . räknar man med fortsattutbyggnad av ny varvskapacitet i länder utanför OECD-området under de närmasteåren. Härtill kommer svårigheterna för de svenska varven att konkurreraprismässigt med de stora varven i vissa utvecklingsländer, främst . Enligt gjorda bedömningar beräknas marknaden för desvenska nybyggnadsvarven ligga mellan O och 9 milj.produk- 1 1978/79. AU 1978/79:1 y 2 tionstimmar.Det sannolika utfallet bedöms av företagen uppgå till 46 milj. timmar. F. n.är kapaciteten ca 12,8 milj. timmar. Ipropositionen framhålls att en försiktighet i nedskärningen av de svenskavarven är motiverad. Detta med hänsyn till att bedömningarna om framtiden ärosäkra samt till varvens betydelse på de lokala arbetsmarknaderna. Utöverredan beslutad nedläggning av Mekaniska Verkstad föreslås ipropositionen att kapaciteten i ett första steg reduceras med minst 20 %jämfört med nivån vid utgången av . Nedskärningen skall vara genomfördvid utgången av . Förslaget innebär en neddragning av kapaciteten till 9milj. Denföreslagna nedskärningen av kapaciteten vid de svenska storvarven innebärföljande förändringar i fråga om antalet anställda: 31/12 1980 Härtill kommer att varv under sommarenredovisat planer på att minska antalet anställda inom fartygsproduktionen medca 1 200 till ca 3 300 . Ipropositionen redovisas vissa förslag när det gäller finansieringsfrågan förvarven. a. föreslås att ytterligare statliga garantier för produktion avfartyg i egen regi inte längre skall kunna lämnas. Statens garantiengagemangavseende varvens direkta och indirekta fartygsinnehav föreslås bli avvecklat.Beställarstöd för att underlätta omstruktureringen av varvsindustrin börenligt propositionen utgå även i fortsättningen. Stödet skall utgå förbeställningar som görs före utgången av och där fartyget levereras föreutgången av . Dessutom skall finansiering av fartygsexportenunderlättas. Slutligen kan nämnas att föreslås få ettkapitaltillskott på 2 200 milj. kr. för att täcka förlusterna under åren19781979. Regeringens förslag harföranlett ett stort antal motioner. Socialdemokraternagodtar, bl. a. mot bakgrund av bristande resurser att göra egna marknadsanalyser,i motionen 141 regeringens förslag till neddragningstakt . Däremot är man inte beredd att acceptera de personalpolitiskakonsekvenser som skulle bli följden av en omedelbar anpassning av arbetsstyrkantill denna nivå. Därför föreslås att alla de f. n. anställda vid varven på defyra orterna skall garanteras fortsatt anställning t. o. m. . Till densenare frågan om en s. k. sysselsättningsgaranti återkommer utskottet senare iframställningen. m. fl. (c)beklagar i motionen 143 att regeringen inte AU 1978/79:1 y 3 ärberedd att ta de offensiva grepp som behövs för en omstrukturering avvarvsnäringen. I motionen föreslås därför att en varvskommission tillsätts somomgående kan ta itu med de problem som förestår inom varvs-verksamheten.Representanter för staten, varvsledningarna och fackföreningsrörelsen börenligt förslaget ingå i kommissionen. Parlamentariska inslag i kommissionen böräven övervägas. Enligt motionärerna bör i kommissionens arbete också ingå attbedöma de mindre och medelstora varvens framtida produktionskapacitet ochverksamhetsinriktning. En proposition bör därefter läggas fram under hösten1979. I avvaktan härpå bör begränsa beslutet om nedskärningen avstorvarvens produktionskapacitet till vad som kan anses erforderligt med hänsyntill orderläge och allmänna marknadsförutsättningar för det närmaste året. Moderatasamlingspartiet anser i motionen 137 att kapaciteten vid storvarven bör skärasned med . I motionen hänvisas bl. a. till en inomekonomidepartementet framtagen företags- och samhällsekonomisk analys, enligtvilken en halvering av nuvarande kapacitet är samhällsekonomiskt motiverad.Kapacitetsminskningen bör enligt motionärerna ske någorlunda jämnt övertreårsperioden. Vid utgången av varje kalenderår bör emellertid en bedömningav läget ske och genomförda åtgärder värderas. Vänsterpartietkommunisterna och kommunisterna avvisar i motionerna 142 resp.128 varje förslag soiii innebär neddragning av varvskapaciteten. Somframgår av propositionen och motionerna är uppfattningarna delade om takten förneddragningen av varven. Enighet råder däremot om att omfattande insatser behöversättas in i varvsregionerna för att hävda sysselsättningen under denomställning av storvarven som under alla omständigheter måste genomföras.Utskottet noterar också att de förslag till medelstilldelning försysselsättningsskapande åtgärder som presenteras i propositionen har ett brettparlamentariskt stöd. Utskottet anser sig mot denna bakgrund kunna behandlaolika förslag till åtgärder utan att därför ta ställning till till hur mycketoch i vilken takt varven skall skäras ner. Demindre och medelstora varven De mindre och medelstora varven sysselsätter f. n.ca 4 600 personer. Storleken på företagen varierar kraftigt frånKarlskronavarvet med ca 1 600 anställda till med ca 60anställda. Den sammanlagda omsättningen uppgick till omkring 750 milj.kr. Ävendenna kategori svenska varv har betydande problem. Ett skäl härtill är attderas traditionella verksamhet som underleverantörer till storvarven i stortsett upphört. Lönsamheten här varit otillfredsställande , och någon förbättring kan inte väntas . AU 1978/79:1 y 4 Enligt propositionen bör kapaciteten skäras ned med30 % . Branschen.bör själv vidta lämpliga åtgärder för att åstadkommaden önskvärda kapacitetsreduktionen. I propositionen framhålls dock att ennedläggning av enskilda varvsanläggningar bör övervägas. Ipropositionen föreslås att 14,5 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget I förbidrag till de mindre och medelstora varven för innevarande budgetår. Medlenutbetalas när lämpliga åtgärder för att uppnå den önskvärdakapacitetsminskningen har överenskommits. Socialdemokraternaanser i motionen 141 att regeringens förslag när det gäller de mindre ochmedelstora varven är dåligt underbyggt. Dessa varvs problem ochutvecklingsmöjligheter bör därför närmare utredas i en speciellvarvskommission. Imotionen 143 föreslår även m. fl. (c) en fortsatt utredning av deaktuella varvens framtid. Motionärerna vill, som tidigare nämnts, att dettaskall ske inom den varvskommission som förordar. En eventuellreducering av produktionskapaciteten bör begränsas till vad somkan bedömas som nödvändigt med hänsyn till orderläge och småvarvens allmännamarknadsförutsättningar, menar motionärerna. Moderatasamlingspartiet avvisar i motionen 137 tanken på en generell, av statsmakternastyrd nedtrappning av kapaciteten i de mindre och medelstora varven. Dessa varvbör ges ett i förhållande till de statligt ägda varven likvärdigt stöd.Motionärerna förutsätter vidare att de mindre och medelstora varvenindividuellt anpassar sig till den speciella varvskonjunktur som råder för defartygsprodukter som dessa tidigare inriktat sig på och att de struktur- och kapacitetsförändringarsomkati komma i fråga för dessa varvsföretag sker på företagsekonomiska grunder. Vänsterpartietkommunisterna och kommunisterna avvisar i motionerna 142 resp.128 tanken på neddragning av även denna varvskategori. uppfattning finns det sysselsättningsskäl som talar för att demindre och medelstora varven blir föremål för ytterligare utredning innan mantar ställning till kapacitetsfrågor m. m. Utredningsarbetet, vilket även börinnefatta arbetsmarknads- och regional-politiska konsekvenser av nedskärningarav verksamheten, bör bedrivas med sikte pä att beslut kan fatfas senast hösten1979. kan det bli aktuellt med förstärktaarbetsmarknadspolitiska insatser. 1 den mån det på någon ort skulle behövasinsatser utöver vad som Ur möjligt med nuvarande medel räknar utskottet med attregeringen återkommer till . Dessutom bör regeringen, såsom föreslåsi motionen 141, vara oförhindrad att vid behov sätta in temporärt stöd av dentyp 75 %-bidraget utgör. Därvid får självfallet göras erforderliga justeringari bidragsvillkoren så att bidraget kan utgå till de mindre och medelstoravarven. AU 1978/79:1 y 5 Med det ovan gjorda ställningstagandet om nyutredning finns det inte anledning att gå närmare in på motionen 70 av LarsSchött m. fl. (m, c) i vilken de mindre och medelstora varven längs ostkustensärskilt uppmärksammas. Regional-och arbetsmarknadspolitiska åtgärder m. m. Utskottet går härefter över till att behandla de ipropositionen redovisade förslagen till regional- och arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i berörda varvsregioner. Ipropositionen framhålls att speciella åtgärder krävs i varvsregionerna, utöverde betydande insatser som satts in för att värna om sysselsättningen i landeti övrigt. Föratt öka sysselsättningen i varvsregionerna föreslås att resurser sätts in,motsvarande 995 milj. kr. Medlen avser bl. utökade resurser till deregionala utvecklingsfonderna bildande av investmentbolagför att främja företagsetableringar eller utvidgningar varvens utveckling avalternativ produktion stöd till u-landsbeställningarfrån svenska varv stöd till vissa omfattande ochkostnadskrävande industriella projekt med stort risktagande Därutöverföreslås arbetsmarknadspolitiska insatser främst i form av tidigareläggning avstatliga beställningar. tar upp vissa enskildheter i regeringens förslag behandlar utskottetdet yrkande till sysselsättningsgaranti som framställs av socialdemokraterna imotionen 141. Förslaget innebär i korthet att alla de f. n. anställda vidvarven på de fyra stora varvsorterna skall garanteras fortsatt anställning t.o. Enligt motionärerna bör därför en särskild, från den löpandeproduktionen skild organisation bildas vid resp. varv. Till denna organisationskall enligt förslaget successivt föras den personal som blir övertalig genomkapacitetsneddrag- . ningen och rationaliseringsåtgärder. Den berördapersonalen behåller därmed sin anställning i företaget. För denna personalavses särskilda åtgärder sättas in, exempelvis utbildning. Genom systemet medsammanhållna enheter för den övertaliga personalen förbättras också i hög gradmöjligheterna att nå framgång med de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna, anförmotionärerna. Imotionen har kostnaderna för garantin för perioden t. o. m. uppskattatstill ca 300 milj. kr., varav 50 milj. kr. för innevarande budgetår. Ettsärskilt anslag föreslås bli uppfört på statsbudgeten för. detta ändamålbenämnt Särskilda sysselsättningsinsatser vid varven. Slutligen framhålls imotionen att den verkliga samhällsutgiften för dessa åtgärder blir väsentligtmindre om ens någon. AU1978/79:1 y 6 Utskottet kan inte godtamotionsförslaget som innebär att man skjuter svårigheterna framför sig. Ettgenomförande av förslaget skulle kunna få olyckliga effekter på det sättet attdet kan motverka att arbetstagare utnyttjar de möjligheter som kan finnas attgå över till andra branscher. Man kan inte heller bortse från att det skulleskapa ett farligt prejudikat på svensk arbetsmarknad. Med hänvisning till detanförda och till de omfattande sysselsättningsskapande åtgärder som föresläs ipropositionen avstyrks motionsyrkandet om en sysselsättningsgaranti. I detta sammanhang vill utskottet i anslutning tillmotionen 40 av m. fl. (c) betona vikten av ett nära samarbetemellan arbetsförmedlingen och varvens personalavdelningar så att man når bästamöjliga resultat för den enskilda individen. Utskottet tar härefter upp de regional- ocharbetsmarknadspolitiska förslag regeringen presenterar. Det särskilda regionalpolitiska stödet skall enligtpropositionen uppgå till 300 milj. kr. och lämnas i kommunei" som ingår iGöteborgs, , och lokala arbetsmarknader.Regeringen skall närmare ange vilka kommuner som skall ingå i dessa s. k. varvsregioner.Det skall vidare ankomma på regeringen att besluta om fördelningen av stödetmellan regionerna. För stödet skall gälla samma regler som gäller förlokaliseringslån till verksamhet utanför det allmänna stödområdet enligtförordningen (1970: 180, omtryckt 1978: 573) om statligt regionalpolitisktstöd. Liins-styrelserna avses få besluta om stöd vid investeringar som uppgårtill högst 3 milj. kr., vid investeringar mellan 3 och8 milj. kr., medan regeringen beslutar i de fall investeringarna överstiger 8milj. Med hänsyn till arbetsmarknadssituationen iUddevallaregionen föreslås att regionalpolitiskt stöd skall kunna lämnas idenna region även i form av bidrag till byggnadsinvesteringar. Bidragsandelenföreslås dock begränsas till högst av stödberättigade investeringar. av de nämnda 300 milj. kr. avdelas för detta ändamål. Avsikten är även att kommuner med underleverantörer tillvarven utanför varvsregionerna skall kunna utnyttja det regionalpolitiskastödet då sysselsättningsproblem uppstår. Utskottettillstyrker regeringens förslag i denna del. Frågan om regionalpolitiskt stöd för byggnadsinvesteringari tas upp i motionen 132 av m. fl. (c).Motionärerna vill att uppförande av industrihus för uthyrning skall ingå blandstödberättigade projekt. Utskottet är inte berett att biträda detta förslag utanhänvisar till de regler som finns för att stödja uppförande av industrihus somberedskapsarbete eller över ett särskilt anslag. För attstärka möjligheterna till regionala och lokala initiativ föreslås AU1978/79:1 y 7 ipropositionen att de regionala utvecklingsfonderna i de berörda länen erhållerökade resurser samt att särskilda investmentbolag bildas för varderaGöteborgsregionen, och Malmö-Landskronaregionen. Tillde regionala utvecklingsfonderna beräknas 30 milj. kr. Deökade resurserna som de regionala utvecklingsfonderna i länen härigenom får börenligt propositionen främst användas i de kommuner där särskiltregionalpolitiskt stöd kan lämnas enligt regeringens beslut. Stödet frånutvecklingsfonderna skall följa de regler som gäller för fondernas ordinarieverksamhet. Tillde nya investmentbolagen beräknas 75 milj. kr. för aktieteckning och bidrag.Investmentbolagens uppgifter skall vara att stödja den industriellautvecklingen i regionen. De bör enligt propositionen utveckla egna projekt samtfinansiellt stödja nyetablering och expansion av företag genom bl. socialdemokratiska partimotionen 141 föreslås en annan konstruktion avanslagen till investmentbolagen. Motionärerna vill att utvecklingsfondernaskall få även de medel som reserveras för investmentbolagen. Det får sedan blifondernas sak att avgöra om investmentbolag skall bildas särskilt och huromfattande verksamheten skall bli. Utskottetansluter sig till propositionen när det gäller den sammanlagda nivån förbidragen till utvecklingsfonderna och investmentbolagen. Utskottet ansluter sigvidare till förslaget i den socialdemokratiska motionen att samtliga medelskall kanaliseras via utvecklingsfonderna. Föratt uppnå största möjliga effekt av samhällets arbetsmarknads-politiska ochnäringspolitiska insatser krävs en regional samordning. I propositionenföreslås att det skall ske genom inrättande av särskilda arbetsgrupper. FörGöteborgsområdet finns redan organisatoriska anordningar inom ramen förGöteborgsdelegationen. Motsvarande arbetsgrupper föreslås bli inrättade i Uddevallaregionenoch för den gemensamma Malmö- och Landskronaregionen. I grupperna skall ingårepresentanter för länsstyrelse, länsarbetsnämnd, regional utvecklingsfondsamt de investmentbolag som kan komma att bildas. Vidare är avsikten attföreträdare för kommuner, företag och fackliga organisationer på lämpligt sättskall knytas till grupperna. Detkrävs även en central samordning av insatserna i varvsregionerna. finnsen samordningsgrupp knuten till delegationen för etableringsfrågor inom industridepartementet.Delegationen bedriver f. n. bl. a. viss service med produktsökning i utlandetåt arbetsgrupper eller delegationer som finns inrättade i ett flertal län. Ipropositionen föreslås att den verksamheten även bör utökas till att omfatta denya regionala arbetsgrupperna i varvslänen. Delegationen för etableringsfrågorbör vidare enligt propositionen få samordningsansvaret för den produktsökandeverksamhet som bedrivs inom investmentbolagen, de regionala AU 1978/79:1 y 8 arbetsgrupperna,utvecklingsfonderna, statens industriverk och styrelsen för teknisk utveckling. Företableringsdelegationens arbete och för redan verksamma grupper i länen hartidigare anvisats 13 milj. kr. Ytterligare 5,5 milj. kr. föreslås nu blianvisade till följd av den planerade utökningen av verksamheten ivarvsregionerna. Regionalaarbetsgrupper finns redan som sagts i ett stort antal län medsysselsättningsproblem. Med tanke på den planerade omställningen inom den svenskavarvsindustrin anser utskottet det naturligt att sådana grupper tillskapas äveni de här berörda regionerna. Utskottet tillstyrker även att 5,5 milj. kr.tillskjuts anslaget Åtgärder i etablerings-främjande syfte i vissa län förinnevarande budgetår. Det tillskjutna beloppet bör dock inte avsevarvsregionerna exklusivt. Av medlen, bör få tackas bl. a. kostnader förarbetsgrupperna i och . Imoderata samlingspartiets motion 137 ifrågasätts om det ansvaretableringsdelegationen föreslås bli tilldelat ryms inom ramen för detdepartementala system som vi har i vårt land. Motionärernaanser det därför angeläget att får en fullständig redovisning av deansvars- och beslutslinjer som tillämpas och avses bli tillämpade inom denutvidgade delegationen för etableringsfrågor. Det bör också klarläggas hurgränsdragningen är avsedd att ske mellan delegationen och industriverket samtandra ämbetsverk. En utredning av dessa frågor bör möjligt komma tillstånd under medverkan av förslagsvis . Motionärerna vill attfrågan därefter skall redovisas för . Utskottetfinner det naturligt med en viss central samordning av insatserna, bl. a. föratt undvika dubbelarbete. Med hänsyn till det angelägna i att verksamhetenkommer i gång utan dröjsmål är det värdefullt att kunna läggasamordningsuppgifterna på ett befintligt organ, etableringsdelegationen, somf. ö. redan har arbetsuppgifter på området. Erfarenheter av verksamheten fåravgöra om det finns behov att ompröva den aktuella konstruktionen. Utskottetfinner inte skäl föreslå att man skall sätta i gång enundersökning. Motionsyrkandet härom avstyrks följaktligen. Tillett anslag, benämnt Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna,föreslås att 265 milj. kr. tas upp på tilläggsbudget I för /79.I den summan ingår tidigare anvisade 25 milj., kr. för alternativa produktervid varven. Medlenskall enligt propositionen användas för att vid behov ytterligare förstärkainvestmentbolag och regionala utvecklingsfonder, för att ytterligare stödjaalternativ produktion vid varven .samt för att efter beslut av regeringen isärskilda fall stödja projekt som är särskilt omfattande. AU 1978/79:1 y 9 Utskottethar ingen erinran mot detta anslag. Utskottetinstämmer även i vad i propositionen anförs om att stödinsatserna skallavbrytas när arbetsmarknaden i en region åter fungerar normalt. Som framhålls ipropositionen bör vidare beslut om stöd till ett enskilt företag kunnavillkoras av att viss sysselsättningsnivå upprätthålls. Även andra villkorskall kunna ställas. Somtidigare nämnts innefattar de arbetsmarknadspolitiska insatserna bl. a.tidigareläggningar av ett betydande antal statliga beställriingar. Även vissastörre statliga anläggningsprojekt föreslås bli tidigarelagda. En förutsättningför att dessa senare arbeten skall kunna komma till stånd under detta budgetårär enligt propositionen att projekten kan bedrivas med i första hand övertaligvarvspersonal. Tidigareläggning av vissa arbeten m. m. till en kostnad av drygt1 200 milj. kr. beräknas vara möjliga att genomföra. Cheferna för berördadepartement avser att senare återkomma till regeringen med förslag härom. Vidareföresläs att vissa arbeten i samband med utbyggnaden av hamn skallkunna ske som beredskapsarbeten. Slutligenframhålls betydelsen av den fortsatta utbyggnaden av den arbetsförmedlandeverksamheten. Förslagetom tidigareläggningarna av statliga beställningar har föranlett ett antalmotioner. Imotionen 137 av m. fl. (m) framhålls att de föreslagnatidigareläggningarna inte bör reserveras för enbart de statliga storvarven. Imånga fall kan mindre och medelstora varv vara lämpligare tillverkare av de häraktuella fartygen, anser motionärerna. Utskottetkan för sin del inte finna att det i propositionen anges att de mindre ochmedelstora varven skall vara utestängda från möjligheten att få tidigarelagdabeställningar från staten. Hur de konkreta orderna skall läggas ut får skeefter en bedömning i varje enskilt fall. Utskottet utgår därvid från attsamtliga varv kan bli aktuella i det sammanhanget. Som framgår av det anfördafinns det inte skäl att föreslå någon åtgärd på grund av motionsyrkandet. socialdemokratiska partimotionen 141 framhålls att det är angeläget att deredovisade projekten kommer i gång. Det bör emellertid inteföreskrivas att projekt skall utföras av övertalig varvspersonal. Samma reglersom i övrigt gäller för beredskapsarbeten och tidigarelagda statligaindustribeställningar bör gälla även för dessa arbeten. Något yrkande i fråganåterfinns inte i motionen. Utskottetkan inte dela motionärernas uppfattning. Huvudändamålet med systemet medtidigarelagda statliga order är att upprätthålla sysselsättningen i företagsom har akuta svårigheter. Detta passar.bra in på varv som har övertaligpersonal. Utskottet ansluter sig till resonemanget i propositionen på dennapunkt. Synpunkter på genomförandetav enskilda projekt redovisas i fyra AU1978/79:1 y 10 I motionen 67 av m. fl. (s)begärs att järnvägslinjen MunkedalLysekil skall upprustas oavsettpersonalsituationen vid varven. m. fl. (s) anser i motionen 84att Varv i bör komma i fråga för byggandet av de medelstora miljöskyddsfartygsom aviseras i propositionen. Den i propositionen föreslagna omläggningen avjärnvägslinjen HalmstadGetinge bör enligt motionen 85 av ()inte komma till stånd. Slutligen anser m. fl. (c) i motionen 132att även hamninvesteringar bör tillkomma som arbetsmarknadspolitiskt projekt. Enligt utskottets uppfattning bör det ankomma påregeringen och arbetsmarknadsmyndigheterna att ta ställning till de enskildaobjekten. När det gäller hamn investeringar vill utskottet erinra ommöjligheterna till beredskapsarbeten för sådana projekt, vilket f. ö. ävenanges i propositionen när det gäller hamn. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet häraktuella motionsyrkanden. I motionen 127 av m. fl. (s) begärsomedelbara åtgärder för att klara yrkesutbildning och omskolning påvarvsorterna. Erforderliga medel härför föreslås kunna tas från anslaget tillsysselsättningsskapande åtgärder.