yttr · G205LU2 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:2 y överpropositionen 1978/79:44 med förslag till en ny jordbruksbokföringslag, m. m.jämte motioner har berett lagutskottet tillfälleatt yttra sig över propositionen 1978/79:44 med förslag lill en nyjordbruksbokföringslag, m. m. jämle motioner. Med anledning av proposilionenhar väckts tre motioner, nämligen 1978/79:54 av m. (c),1978/79:65 av () och 1978/79:160 av m. n. (s). Ipropositionen läggs fram förslag till en ny jordbruksbokföringslag. Lagenäravsedd förenskild person som driverjordbruk eller skogsbruk,dvs. sammakategorier näringsidkare som omfattas av den nu gällande jordbruksbokföringslagen.Redovisningen enligt jordbruksbokföringslagen är avsedd att tjäna som underlagför laxeringen. Delta har påverkat utformningen av åtskilliga beslämmelser. 1övrigt är regelsystemet i huvudsak uppbyggt enligt samma mönster som i den nyabokföringslagen. Det innebär alt lagen ger utförliga bestämmelser om bådelöpande bokföring och årsbokslut. Bestämmelserna om årsbokslut behöver dockinte tillämpas om den årliga brulto-omsättningssumman normalt understiger 20basbelopp. Vidareframläggs förslag lill vissa ändringar i bokföringslagen. a. föreslås altden nuvarande regeln om undantag från skyldigheten att upprätta årsbokslutersätts med en bestämmelse moisvarande den ovannämnda undanlagsregeln iförslaget lill jordbruksbokföringslag. Lagstiftningen föreslåsträda i kraft den . Ipropositionen föreslås också vissa lagändringar på del skallerältsliga området. Idetföljande behandlar utskottet förslagen till jordbruksbokföringslag och tilländringar i bokföringslagen jämte de med anledning av propositionen väcktamotionsyrkandena med undanlag för yrkandet 3 i molionen 54 och yrkandet 2 imotionen 160. Molionen 54 såvitt avser yrkandet 3 har av skalleulskotletöverlämnats lill laguiskollet och kommer alt behandlas i annal sammanhang. Den1 trädde en ny bokföringslag i kraft som ersatte tidigare gällandelag . Den nya lagen skall i princip tillämpas av alla näringsidkare.Enligt ett uttryckligt stadgande undantas emellertid bl. a. enskild person somdriver jordbruk eller skogsbruk från bokföringslagens tillämpningsområde. Sådannäringsidkare omfattas i slällel av jordbruksbokföringslagen som istor ulslräckning bygger på vad som gällde enligt bokföringslag, I 1978/79. LU1978/79:2 y LU 1978/79:2 y 2 Till skillnad från den redovisningsskyldighet somföljer av den allmänna bokföringslagen medför redovisningsskyldighet enligtjordbruksbokföringslagen inte några civilrältsliga verkningar. De strängarekrav i olika hänseenden för bokföringsskyldiga, varom finns bestämmelser i bl.a. köplagen, kommissionslagen och konkurslagen, gäller således inlejordbruksbokföringsskyldiga. En annan skillnad mellan de bådabokföringslagarna är all jordbruksbokföringslagen i första hand skalltillgodose taxeringsmässiga behov, medan bokföringslagens bestämmelserutformats med hänsyn också lill bl. a. de anställdas och fordringsägarnasintresse. 1likhet med departementschefen anser utskottei alt den nuvarandejordbruksbokföringslagen är föråldrad. Behov finns därför av ell modernaresystem för redovisningsskyldigheten inom jord- och skogsbruksnäringarna.Utskottei delar vidare uppfattningen all ell sådani system i första hand börtillgodose de krav som kan uppställas från laxeringssynpunki. Såsom förnärvarande gäller bör redovisningsskyldighet för jord- och skogsbruk inlemedföra civilrältsliga verkningar. Enmodernisering av jordbruksbokföringen kan komma till stånd antingen genom aujordbrukarna förs in under bokföringslagens regelsystem eller genom att, såsomföreslagits i propositionen, deras redovisningsskyldighet regleras i särskildlag. Under remissbehandlingen av del lill grund för proposilionen liggandeutredningsförslaget har åsikterna om vilken teknik som bör användas gått starktisär. Skäl kan anföras för båda lösningarna. Enligt ulskollels mening fåremellertid de i proposilionen (s. 32) åberopade omständigheterna för ettbibehållande av en särskild jordbruksbokföringslag anses väga tyngst. Medhänsyn härtill godtar utskottet all beslämmelserna las upp i en särskildförfattning. Ilikhet med bokföringslagen innehåller förslaget lill jordbruksbokföringslagregler om både löpande bokföring och årsbokslut. Från skyldigheten atl upprättaårsbokslut undantas enligt bokföringslagen enskild näringsidkare som driver sinverksamhet utan biträde av fiera än två årsansiällda personer och i varsrörelse den årliga brulloomsältningssumman understiger . (I § sistastycket). I propositionen föreslås atl reglerna om årsbokslut ijordbruksbokföringslagen inte skall behöva tillämpas av näringsidkare i varsverksamhet den årliga brutloomsättningssumman normalt understiger ettgränsbelopp som motsvarar 20 gånger basbeloppet för den sisla månaden avräkenskapsåret. Vidare föreslås alt undanlagsregeln i 1 § sisla stycketbokföringslagen ersätts med en motsvarande bestämmelse. 1molionen 54 yrkas alt gränsen för befrielse från skyldigheten all upprättaårsbokslut för jordbrukare sätts vid 25 basbelopp (yrkandet 1) och altbokföringslagen ändras så all samma gränsbelopp kommer atl gälla vidtillämpningen av reglerna om årsbokslut som enligt jordbruksbokföringslagen(yrkandet 2). Till stöd för yrkandena framhåller motionärerna alt det finnsstarka skäl som lalar för alt man inte i onödan försvårar för jordbrukarna närdet gäller de ekonomiska rutinerna. Molionärerna förordar alt gränsen LU 1978/79:2 y 3 sättslill 25 basbelopp i enlighet med vad som föreslagits i LRF:s remissyttrande.Genom en sådan avgränsning skulle fiertalel familjejordbruk slippa atl upprättaårsbokslut och även i fortsättningen kunna i huvudsak klara sin bokföringsjälva. Enmotsatt ståndpunkt hävdas i motionen 160. Molionärerna anser atl den iproposilionen föreslagna undantagsregeln är för långtgående och yrkar (yrkandet1) all gränsbeloppet i jordbruksbokföringslagen besiäms lill 10 basbelopp. Utskottetvill erinra om atl den nuvarande undantagsregeln i bokföringslagen tillkom vidriksdagsbehandlingen av proposilionen 1975:104 med förslag lill nybokföringslag m. m. och saknade motsvarighet i propositionen. Med anledning avproposilionen hade väckts fiera motioner som syftade till alt enskildanäringsidkare, som drev mindre rörelser, helt skulle undantas frånbokföringsskyldighet, bl. a. en motion vari föreslogs att gränsen förbokföringsskyldighet skulle dras vid företag med högst två helårsanställda ochmed en omslutning pä högst 20 gånger basbeloppet. 1 sitt av godkändabelänkande med anledning av propositionen (LU 1975/76:15) fann sig lagutskottetinle kunna förorda några generella undanlag från bokföringsskyldigheten.Utskollel ansåg det däremot befogat alt belräffande småföretagarna tillstyrkavissa lättnader när del gällde reglerna om den löpande bokföringen ochårsbokslut. Beträffande skyldigheten all upprätta årsbokslut ansåg utskollelalt en undantagslös regel skulle komma att innebära en väsentligt ökad bördaför småföretagen. De skulle också i slor utsträckning komma all bli tvungna allanlita hjälp av bokföringsbyråer för all kunna upprätta årsbokslut. skulle detla komma alt medföra en kostnadsökning för de mindrenäringsidkarna. Dessutom ansåg utskottet att det inle torde finnas lämpligabokföringsbyråer i erforderlig utsträckning. Utskottet föreslog därför atl frånreglerna om årsbokslut borde undantas enskilda näringsidkare som drev sinverksamhet utan biträde av fiera än två årsansiällda personer och i varsrörelse brutloomsättningssumman understeg . Fråganom undantagsregelns tillämpningsområde blev åter föremål för överväganden isamband med att förelades förslag till vissa smärreändringar i bokföringslagen (prop. 1976/77:18, LU 1976/77:12). Underremissbehandlingen av de förslag som låg lill grund för propositionen hadeförordals atl omsätlningsgränsen i undanlagsregeln skulle anknytas lillbasbeloppet. Med anledning härav framhöll departementschefen i proposilionenalt regeln införts sedan ingående hade pröval frågan om hur manskulle tillgodose de mindre förelagens önskemål om lättnader ibokföringsskyldigheten. Departementschefen var emellertid beredd atl, om depraktiska erfarenheterna av lagens lillämpning så motiverade, återkomma medförslag om en modifiering av undantagsregeln. Vid1977/väcktes en motion vari yrkades all gränsen förundantagsregelns tillämpningsområde skulle bestämmas lill 20 gånger LU 1978/79:2 y 4 basbeloppet.I sitt av godkända betänkande LU 1977/78:16 ansåg laguiskollet - pågrund av närmare redovisade skäl - att ett slutligt ställningstagande till denfråga som tagits upp i molionen borde anstå. Med hänsyn lill vad som uttalats iproposilionen 1976/77:18 utgick utskollel från all regeringen med uppmärksamhetföljde ulvecklingen på området och tog de initiativ som erfarenheterna kundeföranleda. Någon åtgärd från sida med anledning av motionen varinle påkallad. Deskäl som vid riksdagsbehandlingen av bokföringslagen åberopades föratt de niindre näringsidkarna bör vara befriade från skyldigheten atl upprättaårsbokslut är enligt ulskollels mening alltjämt bärkraftiga. Utskottet delardärför departementschefens uppfattning atl även i jordbruksbokföringslagen in en undantagsregel. 1 likhet med vad som gäller enligt bokföringslagenbör undanlagsregeln anknyta till brulioomsätiningen i rörelsen. Vadhärefter gäller frågan om vid vilket gränsvärde befrielse från skyldighet attupprätta årsbokslut skall inträda enligt såväl bokföringslagen somjordbruksbokloringslagen vill utskollel erinra om att sedan bokföringslagenantogs av har penningvärdet fallit i inle obetydligutsträckning. Basbeloppet för uppgick sålunda till . ochutgör för januari . Åtskilliga näringsidkare vilka tidigare legalunder 200 000-kronorsgränsen har otvivelaktigt enbart på grund av penningvärdelsfall fäll en ökning av omsättningen lill . eller mer och därigenomorsakats en mer omfattande redovisningsskyldighet. Enligt utskottets meningvisar utvecklingen alt en anknytning av gränsvärdet till basbeloppet ärmotiverad. Den föreslagna gränsen, 20 gånger basbeloppet, finner utskollel välavvägd. Utskottet har ingen erinran mot all anknytningen av undantagsregeln ibokföringslagen lill antalet årsansiällda slopas. 1enlighet med del anförda tillstyrker utskottet således propositionen i nuaktuell del och avstyrker bifall till molionen 160 (yrkandet l)samt motionen 54(yrkandena I och 2). Ovanbehandlade spörsmål har nära anknytning lill den fråga som tagils upp imotionen 65. Som inledningsvis berörts skall enligt propositionen ändringarna ibokföringslagen träda i kraft . 1 molionen framhålls atlförslaget lill ikrafilrädandelidpunkt medför alt de nya beslämmelserna ej kanutnyttjas vid taxering av de företagare som har kalenderåret sombokföringsår. Enligt motionären kommer därigenom förhållandevis mångaföretagare all bli tvingade atl upprätta årsbokslut för , medande på grund av lagändringen befrias från kravet på årsbokslut tor efterföljandeår. 1 motionen yrkas att de i proposilionen föreslagna reglerna skall tillämpasfr. taxering för näringsidkare med kalenderår som bokföringsår. Sommotionären framhåller uppstår en iröskeleffeki för åtskilliga näringsidkaregenom att de nya reglerna i bokföringslagen får tillämpas först för LU 1978/79:2 y 5 Skäl talar för att en sådan effekt bör undvikas. Enligt utskottels meningbör därför den nya regeln om gränsvärdet för brutloomsältningen få tillämpasredan 1979 av de bokföringsskyldiga som har kalenderåret som räkenskapsår. Fördenna grupp bokföringsskyldiga är det vidare motiverat att slopa den nuvarandeanknytningen till antalet årsansiällda. Däremol anser utskottet atlövervägande skäl talar för atl den nya bestämmelsen om att rent tillfälligabruttoomsättningsökningar inte skall medföra skyldighet alt upprätta årsbokslutskall tillämpas försl 1980. Genom den förordade ordningen för ävennäringsidkare vars bruUoomsättning för ligger mellan . och 20 gånger basbeloppet befrielse från skyldighet att upprättaårsbokslut. Utskottet föreslår således alt med anledning av motionen65 antar följande övergångsbestämmelse lill lagen om ändring i bokföringslagen:Bestämmelserna i 11 och 13-21 §§ behöver ej tillämpas av näringsidkarei vars verksamhet kalenderåret är räkenskapsår och brutloomsättningssumman understiger ett gränsbelopp som motsvarar 20 gånger detenligt lagen (1962:381) om allmän försäkring bestämda basbeloppet för den sislamånaden av räkenskapsåret. Utöverdet anförda föranleder propositionen och motionerna inte några uttalanden frånlagutskottet sida. Närvarande:Ivan ()*, (). (), ().Elvy (), i (s), (), ÅkeGillström (s)*, (), (), (),(), (), ()* och OlleAulin (m). * EJ närvarande vid yttrandets justering. LU 1978/79:2 y 6 avLennart , , , i , ÅkeGillström, och (samtliga s) som anser dels alt den del av utskottels yttrande som börjarpå s. 3 med orden "Utskottet vill" och slutar på s. 4 med orden"och 2)" bort ha följande lydelse: Utskollelvill erinra om alt den nuvarande undantagsregeln tillkom vidriksdagsbehandlingen av proposilionen 1975:104 med förslag lill ny bokföringslagoch saknade motsvarighet i propositionen. Mot lagulskotlets ställningstagande idenna fråga (se LU 1975/76:15) reserverade sig de socialdemokratiskaledamöterna som ansåg att ingen grupp av de bokföringsskyldiga borde undantasfrån tillämpningen av bestämmelserna om årsbokslut. a. på att undantagsregeln inle skulle medföra några egentliga lättnader försmåföretagarna saml framhöll den slora betydelse en tillförlitligresultatredovisning har från skaliesyn-punkl. Deskäl som anfördes i reservationen lill lagutskottets betänkande angåendebokföringslagen gör sig enligt utskottets mening fortfarande gällande. Medhänsyn till all enligt bokföringslagen småföretagarna befriats frånskyldigheten atl upprätta årsbokslut vill utskottet emellertid inte motsättasig alt en undantagsregel också förs in i jordbruksbokföringslagen. Vadgäller den närmare utformningen av förslagen lill undanlagsregel ijordbruksbokföringslagen och till ändring i bokföringslagen konstaterarutskouet atl propositionen i tre olika avseenden skiljer sig från vad som f. n.gäller. För del första slopas kravet att näringsidkaren inte får ha mer än tvåårsansiällda. För del andra föreslås atl skyldighet atl upprätta årsbokslutendasl skall inträda när en bruttoomsätlningsökning inte är av tillfällignatur. Slutligen utvidgas tillämpningsområdet också på det sättet att gränsenför brutloomsältningen höjs från . lill 20 basbelopp, dvs. med basbeloppet för . Utskottethar ingen erinran mot att tillfälliga bruttoomsättningsökningar inte skallbehöva medföra skyldighet att upprätta årsbokslut eller mot alt anknytningentill antalet anställda slopas. Utskollel vill dock i anslutning härtillunderstryka att den nya regeln självfallet måste tillämpas restriktivt och altdet endasl vid enstaka rent tillfälliga inkomstökningar kan bli fråga om attefterge kravei på årsbokslut. Alt jämte den nu berörda liberaliseringen ocksåmedge atl värdegränsen för brutloomsältningen höjs skulle, som framhålls imolionen 160, innebära alt undantagsregeln ges ett alltför vidsträckttillämpningsområde. Utskottet delar därför den i motionen 160 framfördauppfattningen att rätten till befrielse från skyldighet att upprätta årsbokslutbör förbehållas näringsidkare vars bruUoomsättning understiger LU 1978/79:2 y 7 Utskottet tillstyrker således bifall till motionen 160 (yrkandet 1).En motsvarande ändring bör ske i förslaget lill ändring av bokföringslagen.Ställningstagandet innebär att utskottet avstyrker bifall lill motionen 54(yrkandena 1 och 2). dels atl den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 4 med orden "Som molionären" och slutar på s. 5 med orden"av räkenskapsåret" bort ha följande lydelse: Sommotionären framhåller innebär propositionens förslag onekligen att en visströskeleffekt kommer att inträda. Utskottet vill emellertid framhålla att ävenett lidigareläggande av ikraftträdandeiidpunkten i enlighet med motionärensförslag kommer att medföra iröskeleffekter, nämligen för dem som inte harkaleijderåret som räkenskapsår. Rättviseskäl talar för att några särskildaförmåner inte bör ges till dem vars räkenskapsår avslutas vidkalenderårsskiflet. Inle heller i övrigt finns det några omständigheter somtalar för den av motionären förordade ordningen. Utskottet avstyrker därförbifall till motionen 65.