yttr · G205SoU5 · 1978-12-31 00:00:00 — SoU1978/79:5 y 1978/79:5 y övervissa delar av propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin jämtemotioner har hemställt om yttrande frånsocialutskottet över propositionen 1978/79: 95 om den kommunala ekonomin i vad.avser de delar av propositionen som hänför sig till utskottetsberedningsområdé jämte motionsyrkanden i anslutning härtill. Medanledning av finansutskottets begäran yttrar sig socialutskottet över delsförslag i propositionen om beräkning av den tillförsäkrade skattekraften,såvitt avser hänsynstagande till åldersstrukturens inverkan pålandstingskommunernas och kommunernas kostnader (prop. s. 59 ff. och prop. bil.3 främst såvitt avser del av 7 § förslaget till Tag omskatteut-jämningsbidrag), delsövriga förslag i propositionen som avser verksamhetsområdeutom statsbidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension (prop. och s. 86 ff. samt prop. 2 s. 5 ff.), delsmotionen 1978/79: 2369 (yrkandet 1) av () och IngegerdTroedsson (m), vari hemställs att beslutar att statsbidrag enligthittillsvarande grunder även fortsättningsvis skaU utgå till kommunerna föralkoholpolikliniker samt för vårdcentraler för alkoholmissbrukare ochnytillkommande akoholpolikliniker, delsock motionen 1978/79: 2371 (yrkandena 2, 3 och 5) av m. fl. (s),vari hemställs att 2. godkänner de riktlinjer för skatteutjämningsbidragen som anförts ifråga om behandlingen av barnomsorgen, 3. beslutar uttala att statsbidrag för daghem, fritidshem och familjedaghemhöjs fr. o. m. , 5.beslutar avslå propositionens förslag att statsbidragen till alkoholpoliklinikeroch vårdcentraler för narkotikamissbrukare skall upphöra fr. o. m. Det förslag till reformering avskatteutjämningssystemet som föreslås i propositionen och som nära anslutertill förslag av kommunalekonomiska utredningen (KEU 76) innebär att kommuneroch landstingskom- I Riksdagen1978/79.12 saml. SoU1978/79: 5 y 2 munerindelas i tolv skattekraftsklasser, därvid för varje klass fastställs engrundgaranti. Denna uppgår från av medelskattekraften.Grundgarantin föreslås bli kompletterad bl. a. med tillägg eller avdrag förkommuninvånarnas åldersstruktur. Ingen, kommun eller landstingskommun fårlägre total garanti än av medel-" skattekraften. Beträffandetillägg eller avdrag för åldersstrukturens inverkan på landstingskommunernasoch kommunernas kostnader stadgas i 7 § förslaget till lag omskatteutjämningsbidrag följande. För landstingskommuner och kommuner som inteingår i landstingskommun skall hänsyn tas till skillnader i fråga om kostnaderför sjukvård. För kommuner skall hänsyn tas till skillnader i fråga omkostnader för service till pensionärer, grundskola, förskolans deltidsgrupper,daghem, fritidshem och familjedaghem, statskommunala bostadsbidrag samtkommunala bostadstillägg till folkpension. I fråga om kommun vars folkmängdsenaste tioårsperiod har minskat skall tillägg göras för denbefolkningsminskning som överstigit . Regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer skall meddela närmare föreskrifter om beräkningen av denskattekraft som i enlighet med det sagda skall tillförsäkras kommuner ochlandstingskommuner. Dådet gäller frågan om häiisynstagande till barnomsorgens utbyggnad vid denberäkning som sålunda skall göras för bestämmande av åldersstrukturfaktornråder olika uppfattningar. KEU 76 har föreslagit att kostnaderna förbarnomsorgen skall utjämnas utifrån en samman-vägning av antalet barn och detfaktiska antalet platser i kommunen. Regeringen har i propositionen anslutitsig till detta förslag. Imotionen 1978/79: 2371 (yrkandet 2) av m. fl. (s) föreslås att enmetod för utjämning av kommunernas nettokostnader för daghem, fritidshem ochfamiljedaghem skall väljas som uteslutande anknyter till det faktisktutnyttjade antalet platser i barnomsorgen. I enUghet härmed föreslårmotionärerna att i stället för regeringens förslag kommunernas kostnader förbarnomsog skall utjämnas enligt ett alternativt förslag som utarbetats av KEU76 (alt. 2 i avsnittet 4.5.3 i bilaga 5 till SOU 1977: 78). Enav huvudprinciperna i det föreslagna skatteutjämningssystemet är att endastsådana kostnader bör utjämnas som kommunerna själva inte kan påverka. Såvälförslaget i propositionen som och i än högre grad förslaget i motioneninnebär ett avsteg från denna princip. Betydande nettokostnader förbarnomsorgen finns för kommunerna, trots att jämförelsevis höga statsbidragutgår till verksamheten. Nettokostnaderna är dessutom som framhålls i såvälpropositionen som motionen ojämnt fördelade mellan kommunerna. Utskottet ansermed hänsyn härtill att vid sidan av de direkta stimulansbidrag som utgår förbarnomsorgen hänsyn inom skatleuljämningssystemet bör tas till kommunernas SoU 1978/79: 5 y 3 Utskottet är dock inte berett att förorda ett så långtgåendeavsteg från den ovan angivna huvudprincipen att man då det gäller barnomsorgenskulle ta hänsyn uteslutande till det utnyttjade antalet barnomsorgsplatser.Utskottet som vill erinra om att motionsförslaget inte innebär att kommunernasammantaget skulle tillföras större bidrag till barnomsorgen än enligtförslaget i propositionen ansluter sig därför till regeringsförslaget ochavstyrker således motionsyrkandet (yrkandet 2 i motionen 1978/79: 2371).Utskottet har inte heller i övrigt något att erinra mot regeringsförslaget ihär aktuell del. Iett följande avsnitt tar utskottet upp till behandling frågan om storleken avstimulansbidragen till kommunernas barnomsorg. Utskottet biträder det förslag som läggs fram ipropositionen (prop. s. 79 ff. och bil. 2 s. 5 ff. och 15 ff.) om ändring ilagen om bidragsförskott. Förslaget innebär i huvudsak att finansieringen avbidragsförskott i sin helhet övertas av staten fr. o. m. den 1 januari 1980.Kommunerna svarar f. n. för av kostnaden för bidragsförskotten i den månersättning inte kan tas ut av den underhållsskyldige. Vidare betalar kommunernaviss ersättning för administrationskostnaderna. I propositionen uttalas i enlighet med vad KEU 76förordat att en successiv förskjutning av tyngdpunkten i statsbidragsgivningentill kommuner och landstingskommuner bör ske och att skatteutjämningssystemetdärvid bör svara för en ökad andel på de speciella statsbidragens bekostnad(prop. s. 86 ff.). understryks det emellertid att det finns anledningatt även i fortsättningen stimulera utbyggnaden av angelägen kommunalverksamhet via specialdeslinerade bidrag. Budgetministern uttalar isammanhanget att statsmakterna måste ha möjlighet att ge bidrag till vissverksamhet, exempelvis den kommunala barnomsorgen, i de fall mycket starkaskäl att stimulera utbyggnaden av verk-sam.heten bedöms föreligga. Samtidigtbetonas på skäl som närmare utvecklas att stor restriktivitet bör iakttas ifråga om bidrag av stimulanskaraktär (prop. s. 89). Här kan också nämnas attbudgetministern ansluter sig till förslag av KEU 76 att stimulansbidragen skallomprövas regelbundet, t. ex. . Som skäl härför anförs att bidragensstimulerande effekt kan beräknas avta när verksamheten har byggts ut ochövergått till att vara en permanent del i kommunernas och landstingskommunernasutbud av service. Motbakgrund av de allmänna överväganden som sålunda görs i propositionenredovisas ställningstaganden till vilka speciella bidrag som bör upphöra. Även socialutskottet anseratt de redovisade övervägandena bör ut- SoU1978/79: 5 y 4 göra en utgångspunkt för den omprövning av vissaspecialdeslinerade bidrag, som aktualiserats genom propositionen. I fråga omdessa bidrag gör utskottet följande bedömning. Utskottet tillstyrker förslag i propositionen om slopandefr. o. m. av nuvarande statsbidrag dels för ferievistelseför barn, dels till försöksvis anordnad familjerådgivning (bil. 3 och p.4). Utskottet tillstyrker vidare att godkänner vad föredragandestatsrådet anfört om finansieringen av de offentliga skyddsympningar-na fr. o.m. och till Skyddsympningar för /80 underfemte huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av . 5).Likaledes tillstyrker utskottet att godkänner vad föredragandestatsrådet anfört om slopande av statsbidrag till omsorgen om vissa psykisktutvecklingsstörda och till Bidrag till anordnande av vissa institutioner förpsykiskt utvecklingsstörda för /80 under femte huvudtitelnanvisar ett reservationsanslag av . Under femte huvudtiteln finns fr. o.m. nästa budgetåretett anslag benämnt Ersättning till kommunerna för hjälp till utländska medborgare,flyktingar in. I propositionen (bil. 6) föreslås att vissa av de bidragsom utgår från anslaget skall slopas fr. o. m. , nämligenbidrag avseende svenska zigenare, renskötande samer, utländska medborgare iallmänhet och finska zigenare samt svenska medborgare, som inte ärmantalsskrivna i riket eller vilkas mantalsskrivningsort inte har kunnatutrönas. Detta innebär alt det f. n. inte föreslås någonändring i fråga om de bidrag som avser flyktingar samt organiserat överfördautländska medborgare i vissa fall. Utskottet har inte något'att erinra motpropositionsförslaget i denna del. Utskottet tillstyrker därför att riksdagengodkänner vad föredragande statsrådet anfört om slopande av nuvarandestatsbidrag för socialhjälpskostnader m. m. för vissa grupper och antar inomsocialdepartementet upprättade förslag till ändringar av lagen (1956: 2) omsocialhjälp och barnavårdslagen (1960: 97). Utskottet vill tillägga följande. I propositionen erinrasom att såväl socialutredningen som arbetsgruppen för flyktingfrågor inomarbetsmarknadsdepartementet föreslår att kommunerna i fortsättningen skall fåersättning för socialhjälp till utländska medborgare derasansökningar om uppehållstillstånd behandlas. Socialministern uttalar att ävenhan anser att statsbidrag bör utgå till kommunerna för denna socialhjälp.Utskottet, som i princip ansluter sig till denna uppfattning, förutsätter attförslag i ämnet kommer att föreläggas i sådan tid att bestämmelser påområdet kan träda i kraft . Från anslaget Bidrag till kommunala nykterhetsnämnder m.m. under feinte huvudtiteln utgår främst bidrag till olika kostnader som kommu- SoU 1978/79: 5 y 5 nernahar för nykterhetsvård och narkomanvård. Beträffande de olika delposter som f.n. ingår i anslaget hänvisar utskottet till en översikthg tablå, som finns ipropositionen 1978/79: 100 (bil. 8 s. 183). nu aktuella propositionen föreslås att de bidrag som från anslaget utgårtill administrativa kostnader och till förebyggande och eftervårdande åtgärderm. m. skall avvecklas. Med hänsyn till vad ovan anförts om avveckling avspecialdeslinerade bidrag tillstyrker utskottet förslaget i propositionen (bil.2 p. 7 delvis). Kommunernas inkomstbortfall kan beräknas till 123milj. Enligt propositionen skall kommunerna tillföras bl. a. medelmotsvarande detta belopp genom skatteutjämningssystemet. Bidragfrån det angivna anslaget utgår vidare bl. a. till alkoholpolikliniker ochvårdcentraler för narkotikamissbrukare samt till försöksverksamhet mednytillkommande alkoholpolikliniker. Kostnaderna kan beräknas till69 milj. kr. I propositionen föreslås att även de särskilda bidragen till dessaverksamheter skall avvecklas och att kommunerna skall tillföras motsvarandebelopp genom skatteutjäm-ningssystemel. Utskottetkan inte dela uppfattningen att dessa bidrag bör avvecklas. Bidragen utgörenligt utskottets uppfattning fortfarande en stimulans för kommunerna tillutveckling av nykterhets- och narkomanvården. Det bör framhållas att i kommunerdär det funnits väl fungerande alkoholpolikliniker godaeffekter av verksamheten vid poliklinikerna visat sig. Motsvarande gäller ifråga om vårdcentraler för narkotikamissbrukare. Med hänsyn till det anfördaoch då utskottet anser att ett bibehållande av bidragen står väl iöverensstämmelse med de principer som i det föregående angivits förbibehållande av special-destinerade statsbidrag avstyrker utskottetpropositionen i motsvarande del (bil. 7 delvis) och tillstyrker förslag imotionerna 1978/79: 2369 (yrkandet 1) av () och IngegerdTroedsson (m) och 1978/79: 2371 (yrkandet 5) av m. fl. (s) ombibehållande av bidragen. Detankommer inte på socialutskottet att uttala sig i frågan om man med anledningav utskottets ställningstagande i sist angivna hänseende i det nu aktuellariksdagsärendet skall göra någon justering i något eller några av de övrigaförslag som avser statsbidrag till kommunerna eller om man skall begära attregeringen lägger fram förslag i saken. Utskottet avger därför inget yttrandeöver yrkandet 2 i motionen 1978/ 79: 2369 av () och IngegerdTroedsson (m), vari denna fråga tas upp. Detråder full enighet om att det även i fortsättningen bör utgå specialdeslineradestatsbidrag lill den kommunala barnomsorgen. I propositionen föreslås intenågon ändring i bidragsgrunderna. I motionen 1978/79:2371 (yrkandet 3) av OlofPalme m.fl. (s) hemställs emeller- SoU1978/79: 5 y 6 tid att skall uttala att statsbidragen fördaghem, fritidshem och familjedaghem skall höjas fr. o. m. den 1 juli1980. Det nuvarande statsbidragssystemet för barnomsorgen antogsav . Beträffande det närmare innehållet i bidragsreglernahänvisar utskottet till sitt betänkande SoU 1978/79: 1 och till budgetpropositionen(bil. 8 s. 60 f.). Statsbidragen skall anpassas till löneutvecklingenför anställda i offentlig tjänst (beträffande senaste uppräkning se SFS 1979:136). Genom införandet av en åldersstrukturfaktor inomskatteutjämningssystemet av det slag som föreslås i propositionen och somutskottet tillstyrkt får en kommun med en mer än genomsnittligt utbyggd barnomsorgett visst extra tillskott till de nettokostnader som kvarstår för kommunensedan de specialdeslinerade statsbidragen utgått. Utskottet kan inte finna detpåkallat att i förevarande sammanhang skulle uttala sig i fråganhuruvida det härutöver bör ske en höjning av de specialdeslinerade bidragen fr.o. m. ingången av /81. I finansutskottets betänkande 1978/79:20, vari behandlades bl. a. regeringens budgetförslag, anfördes såväl avutskottsmajoriteten (bet. s. 55) som av de socialdemokratiska reservanterna(bet. s. 77) bl. a. att några uttalanden, som binder regeringen införbudgetarbeten inför kommande budgetår, inte bör göras. Utskottet vill isammanhanget också framhålla att socialutskottet i sitt av godkändabetänkande SoU 1978/79: 28 (s. 12) anfört bl. a. att regeringen har för avsiktatt ta upp överläggningar med om ett nytt utbyggnadsprogramför barnomsorgen för perioden samt att det torde finnas anledningatt sedan tagit ställning till förslagen i propositionen 1978/79:95 om den kommunala ekonomin diskutera huruvida vid överläggningarna någraförändringar i fråga om de specialdeslinerade statsbidragen påbarnomsorgsområdet behöver ske. I enlighet med det anförda avstyrker utskottet yrkandet 3i motionen 1978/79: 2371. Närvarande: (), (), NilsCarlshamre (m), (), (), (),(), (), (). (), (). (), (), () och (). SoU 1978/79: 5 y 7 avJohn , , , , ,och (samtliga s) som anser dels beträffande åldersstruklurfaktorn inomskatteuljämningssystemel att det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 2börjar med "En av" och på s. 3 slutar med "aktuell del"bort ha följande lydelse: mening bör skatteutjämningssystemet utformas så att det bidrar utjämning av kostnaderna för barnomsorgen och också så långt möjligtstimulerar kommunerna till en fortsatt utbyggnad av denna verksamhet. Endastdelvis tillgodoses dessa önskemål i propositionen. Genom att också ta hänsyntill det faktiska antalet barn i de ifrågavarande åldersgrupperna kan kommunervia skatteutjämningssystemet erhålla tillskott av skatteunderlag oavsett ivilken utsträckning man faktiskt byggt ut barnomsorgen. Enligt utskottetsmening bör man i stället välja en metod för utjämning av kommunernasnettokostnader för daghem, fritidshem och familjedaghem som direkt anknytertill det faktiskt utnyttjade antalet platser i barnomsorgen. Utskottet anslutersig därför till motionsyrkandet (yrkandet 2 i motionen 1978/79: 2371) ochavstyrker således regeringsförslaget. dels beträffande specialdeslinerade statsbidraglill den kommimala barnomsorgen att det avsnitt på s. 6 i utskottets yttrandesom börjar med "Genom införandet" och slutar med "motionen1978/79: 2371" bort ha följande lydelse: Utskottethar i det tidigare tillstyrkt förslaget i motionen 1978/79: 2371 att endast denfaktiska utbyggnaden av barnomsorgen och inte jämväl antalet barn skall beaktasi skatteutjämningssystemet. Detta innebär ett verksamt stöd till kommunerna ideras strävanden att fullfölja den överenskomna utbyggnaden av barnomsorgen.Enligt utskottets mening behövs därutöver ytterligare insatser om man skallkunna genomföra den ambitiösa utbyggnadsplan som beslöts /76 årsriksmöte. Kommunernas kostnader för den planerade utbyggnaden utgör en betydandebelastning på den kommunala ekonomin. Utskottet anser därför att en höjning avstatsbidragen är befogad. Ett beslut härom med den innebörd som föreslås imotionen 1978/79: 2371 skulle också redan nu kunna påverka komunerna att skyndapå utbyggnaden av barnomsorgens olika former. Utskottet tillstyrker därföryrkandet 3 i motionen 1978/79: 2371.