yttr · G205FiU1 · 1978-12-31 00:00:00 — FiU 1978/79:1 y yttrande 1978/79:1 y tiverpropositionen 1978/79:160 om fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m.,jämte motioner har genom beslut berettfinansutskottet tillfälle att yttra sig över propositionen 1978/79: 160 omfortsatt reformering av inkomstskatten, m. m., jämte motioner i vad avserfinansutskottets ämnesområde. senast i mer samlad form bedömde de ekonomiska perspektivenför vårt land framöver (FiU 1978/79: 20) inskärpte Utskottet behovet av attnoga följa utvecklingen. Utskottet Iconstaterade att det rådde osäkerhet ifråga om utvecklingstendenserna på flera viktiga områden. Vad som därefterinträffat inskärper ytterligare vikten av vad utskottet då anförde. Denförvärrade oljekrisen kan nu konstateras få betydande återverkningar på deninternationella ekonomin. 1 har den ekonomiska uppgången fortsatt,vilket understryker betydelsen av att den ekonomiska politiken sköts med kraftoch skicklighet. Riskerna för ökande balansproblem och snabbt stigandeinflation under loppet av kan nu sägas vara än kraftigare markerade änvad utskottet fann . Det snabbt stigande budgetunderskottet,vars effekter utskottet varnade för , synes nu komma att ökaytterligare, vilket kommer att förvärra de balansproblem vi står inför.Utskottet återkommer till avvägningsproblemen på såväl kortare som längre sikti samband med behandlingen av den reviderade finansplanen senare i vår. Denekonomiska utvecklingen i vårt land framöver är i väsentlig mån beroende av attvi kan åstadkomma en balanserad utveckling av priser och löner. Det ärstatsmakternas uppgift att genom en aktiv inflationsbekämpning och väl avvägdaskattejusteringar skapa goda förutsättningar för parternas avtalsförhandlingar.Den nu förda regeringspolitiken brister emellertid i båda dessa hänseenden.Inflationsbekämpningen drivs inte med tillräcklig kraft och konsekvens. Änallvarligare är att det förslag till åtgärder på skatteområdet som regeringenlagt fram i propositionen 160 inte lägger en god grund för en lugn avtalsrörelse. Ensänkning av de direkta skatterna för hushållen utgör enligt utskottets meningett ofrånkomligt led i en politik som syftar till fortsatt balanserad ekonomisktillväxt. Genom en väl avpassad skatteomlägg- 1 1978/79, 5 saml. FIU 1978/79:1 y 2 ningkan vi skapa förutsättningar för att den kommande avtalsrörelsen skall ge ettresultat som bidrar till en sådan balanserad uppgång i vår ekonomi. Genomskattesänkningar kan löntagarna tillförsäkras en viss ökning av sina disponiblainkomster utan att detta behöver leda till så stora avtalsmässiga löneökningaratt vår internationella konkurrenskraft försvagas. Man kan dessutom genomsänkningar av direktskatten minska de nu så betydande marginaleffekterna iskattesystemet. En förutsättning för att en skatteomläggning skall ha dessaeffekter på avtalsrörelsen är emellertid att den ges en sådan fördelning attden verkligen underlättar parternas arbete. Utskottet nödgas konstatera att denfördelning av skattesänkningarna som följer av förslaget i propositionen intehar denna effekt. Föratt ett beslut om skatteomläggning skall ha avsedd verkan, nämligen attgynnsamt påverka förutsättningarna för ett nytt avtal, är det vidare av viktatt parterna på arbetsmarknaden vet vilka kompenserande finansieringsåtgärdersom skatteomläggningen ger upphov till. Denna fråga lämnas emellertid öppen iregeringsförslaget. Man antyder flera olika vägar, varvid effekterna av deskilda alternativen blir klart olika på företagens lönebetalningsförmåga ochhushållens realt disponibla inkomster. Enligt utskottets mening bör man därförfatta beslut om sänkningar av den direkta skatten med att manbeslutar om finansieringen. Detta understryks med kraft i partimotionerna fråncenterpartiet (2432) och socialdemokraterna (2433). Motbakgrund av det anförda är det enligt utskottets mening olämpligt attriksdagen fattar beslut beträffande viss del av skatteomläggningen i vår ochandra delar . Mot ett sådant förfarande talar såväl behovet av att senareunder året bättre kunna bedöma de ekonomiska utsikterna och 1981 somatt skatteomläggningen måste kunna bedömas i sin helhet av avtalsparterna. Tillsaken hör även att frågan om införande av en s. k. produktionsfaktorskatt ärföremål för utredning med sikte på att tidigt redovisa ett preliminärtmaterial. mening bör sålunda avvisa förslaget till nyskatteskala i propositionen och hemställa hos regeringen att nytt förslagföreläggs för beslut . Därmed skulle yrkandet 3 i motionen 2432vara tillgodosett. Riktpunktenvid utarbetandet av ett nytt förslag bör vara en sänkning av de direktaskatterna som ges en sådan profil att den verkligen underlättar avtalsrörelsen.Förslaget bör sikta till att dämpa marginalskatterna i ett brett skikt avinkomstskalan och göra det på ett sådant sätt att särskilt de lägreinkomsttagarnas situation uppmärksammas. Enannan utgångspunkt för arbetet med det nya förslaget till skatteomläggning börvara att det totalfinansieras. Det stora underskottet i statens budget utgör ien uppåtgående konjunktur ett starkt orosmoment. Det är därför en självklarutgångspunkt att beslut som minskar FiU 1978/79:1 y 3 statsinkomsternaliksom nya åtaganden på utgiftssidan fullt ut kompenseras genom motsvarandeinkomstförstärkningar. Finansutskottethar vid sin inledda beredning av propositionen 95 om den kommunala ekonomin ochde motioner som väckts med anledning av propositionen funnit det nödvändigtatt beslut om reformeringens inriktning och omfattning fattas redan nu i vår.Detta är nödvändigt med hänsyn till kommunernas ekonomiska planering. Regeringenhar i propositionerna 115, 160 och 202 lagt fram förslag ominkomstförstärkningar som täcker kostnaderna för den kommunalekonomiskareformen för . Förslag om andra inkomstförstärkningar har väckts imotioner. Det tillkommer inte finansutskottet att bereda de sålunda framlagdaförslagen. Finansutskottetvill i sammanhanget påpeka att regeringen i propositionen 95 redovisar förslagom förenklad beräkning av det kommunala skatteunderlaget. De härav följandelagförslagen läggs fram i propositionen 160. Den lösning av frågan somregeringen föreslagit är direkt knuten till utformningen av skatteomläggningenför 1980. I motionerna 2371 (s) och 2433 (s) yrkas avslag på regeringensförslag. För att få en samlad behandling av frågan överlämnas härmed yrkandet 6i motionen 2371 av finansutskottet till skatteutskottet. Enkonsekvens av utskottets ställningstagande att regeringens förslag tillskattereform bör avvisas blir att beslut i frågan om förenkladberäkning av det kommunala skatteunderlaget inte heller kan fattas under våren.Ett nytt förslag från regeringen om inkomstskatteskalor m. m. börsåledes även inkludera den här berörda frågan. Imotionen 2349 (m) tas upp möjligheterna att i ökad utsträckning användasparstimulerande åtgärder i konjunkturpolitiskt syfte i stället förskattehöjningar. Motionärerna erinrar om de förslag som tidigare tagits upp imotionen 1108 och för därutöver nu fram tanken på emission av ett särskiltsparobligationslån med förmånliga villkor för att öka hushållssparandet. Utskottetvill instämma med motionärerna i det betydelsefulla i att söka uppnå ett ökatsparande i samhället, inte minst ett ökat hushållssparande. Åtgärder i dennariktning torde komma att erfordras framöver även med en totalfinansiering avden nu aktuella skatteomläggningen, något som finansutskottet i det föregåendekraftigt iinderstru-kit behovet av. Vad gäller de konkreta förslag motionärernahänvisar till har de som väckts i motionerna 1113 och 1612 (med motivering imotionen 1108) på finansutskottets hemställan (FiU 1978/79: 27) nyligenavvisats av . Vad gäller förslaget om ett särskilt till hushållenriktat sparobligationslån med kort löptid prövas dessa frågor fortlöpande avriksgäldsfullmäktige. Någon särskild hemställan till vare FiU 1978/79:1 y 4 sigregeringen eller riksgäldsfullmäktige torde mot denna bakgrund inte varaerforderlig. Imotionen 2349 begärs ett tillkännagivande om nödvändigheten av att begränsa denoffentliga utgiftsexpansionen. underströk allvaret i detstatsfinansiella läget i betänkandet över årets finansplan och budgetförslag(FiU 1978/79: 20). Det torde finnas anledning återkomma till frågan vidutskottets behandling av det reviderade budgetförslaget senare i vår.Perspektiven rörande den kommunala ekonomin tar utskottet upp i ett särskiltbetänkande med anledning av propositionen 95 med tillhörande motioner. Någotsärskilt tillkännagivande erfordras enligt utskottets mening inte inu förevarande sammanhang. Stockholmden På finansutskottets vägnar Närvarande:Björn (), (), (), (), (), (), (), (),(), (c), (), iStockholm (fp), (), () och Axel (). 1.av och i (båda fp) som anser att den del avutskottets yttrande som på s. 1 börjar med "När finansutskottet" ochpå s. 3 slutar med "berörda frågan" bort ha följande lydelse: I propositionen 1978/79: 160 om fortsattreformering av inkomstskatten, m. m., framhåller föredragande statsrådet attsåväl de föreslagna inkomstskattelättnaderna som de i proposition 95 om denkommunala ekonomin föreslagna ökade överföringarna till kommunsektorn måstefinansieras. Totalkostnaden för de olika reformerna beräknas till ca 4 450milj. I propositionen redovisas konkreta inkomstförstärkningar omsammanlagt ca 1 850 milj. kr., varom förslag numera också i olika propositionerförelagts . Beträffandedet återstående finansieringsbehovet framhåller föredraganden att det i dagensskattesystem väsentligen endast finns två möjligheter att täcka det, nämligenantingen genom en höjning av mervärdeskatten eller genom en höjning av någonarbetsgivaravgift. har emellertid också framförts förslag ominförande av en ny skatteform, som kallats allmän produktionsfaktorskatt. Enutredning om olika former av bruttoskatten har därför tillkallats, med uppgiftatt FiU 1978/79:1 y 5 redovisade valmöjligheter som finns och konsekvenserna av olika lösningar. Utredningenskall arbeta skyndsamt och en preliminär redovisning bör föreligga i sådan tidatt den kan vara till ledning vid statsmakternas ställningstagande tillfinansieringsfrågan . I denna situation bör, enligt föredraganden, valetav finansieringskälla nu anstå som det betonas att omläggningarna isin helhet bör finansieras. 1motionen 2433 (s) hävdas att de utgiftsökningar som är förenade medskatteomläggningen kräver en inkomstförstärkning pä åtrninstone samma belopp. Imotionen föreslås att nu gör ett "uttalande" om attkostnaderna för en skatteomläggning skall finansieras genom ett skatte- ochavgiftsuttag på produktionen som ger staten full täckning för de kostnader somär förenade med skatteomläggningen. Också i motionen 2433 förutsätter man attdet definitiva beslutet med åtföljande lagändringar om finansieringarna avskatteomläggningarna tas av . 1motionen 2432 (c) föreslås att hela beslutet om skatteskala i den statligainkomstskatten skjuts upp och att beslut omfinansieringarna av skatteomläggningen då självfallet också skall tas . Imotionen framhålls f. ö. att man inte bör finansiera ordinarie statligautgifter via socialförsäkringssystemet. Imotionen 2349 (m) avvisas uppfattningen att det i nuvarande samhällsekonomiskaoch statsfinansiella läge skulle vara nödvändigt att en skatteomläggning i alltväsentligt måste finansieras genom skattehöjningar på andra områden. Manpåpekar i motionen att behovet av skattehöjningar är helt avhängigtav konjunkturutvecklingen i stort och att några bestämda uttalanden i fråga omfinansieringen därför inte kan göras . mening är det, så som framhållits i propositionen och i någraav motionerna, nödvändigt att kompensera statsbudgeten såväl förinkomstbortfallet till följd av en fortsatt reformering av inkomstskatten somför utgiftsökningarna i fråga om den kommunala skatteutjämningen m. m. Enutebliven finansiering leder eljest till en oförsvarlig ökning av det redanstora budgetunderskottet. Utskottet anser därför att nu bör uttalasig för att de aktuella reformerna i sin helhet finansieras. Om regeringensförslag till höjningar av vissa skatter och avgifter godtas av harett belopp om ca 1 850 milj. kr. För att täcka återståendefinansieringsbehov torde i dagens skattesystem, så som framhålls ipropositionen, endast två skatteformer komma i fråga, nämligen mervärdeskatteneller någon arbetsgivaravgift. Ett nytt alternativ kan möjligen vara den s. k.allmänna produktionsfaktorskatt som föreslagits i motionerna 1697 och 2433. Regeringenhar tillkallat en särskild utredning om olika former av bruttoskatter. Dennautredning, som redan inlett sitt arbete, skall bl. ä. närmare belysakonsekvenserna av införande av en produktionsfaktor- FIU 1978/79:1 y 6 skattoch jämföra dess verkningar med nu existerande skatteformer. Utredningen skallarbeta skyndsamt och ett preliminärt material skall redovisas i sådan tid attdet kan vara till ledning för statsmakternas ställningstagande tillfinansieringsfrågan . Med detta underlag bör det då vara möjligt attbättre bedöma vilken form av indirekt beskattning som skall väljas för atttäcka det föreliggande finansieringsbehovet. Motdenna bakgrund delar finansutskottet den bedömning som görs såväl ipropositionen som i motion 2433, nämligen att det definitivafinansieringsbeslutet bör anstå till . bör inte nu binda sig ifråga om valet av finansieringskälla, utan inskränka sig till uttalandet attreformerna i fråga om den statliga inkomstskatten och den kommunala ekonomin isin helhet bör finansieras och att beslut om hur finansieringen skall ske börfattas . Imotionen 2432 föreslås att inte bara finansieringsbeslutet utan också beslutetom den statliga inkomstskattens utformning skall uppskjutas till i höst.Finansutskottet vill emellertid erinra om att det för arbetsmarknadens parterär viktigt att förutsättningarna i form av inkomst-skattelättnader är kända näravtalsförhandlingarna skall inledas. Om beslut kommer först inovember eller december, vilket erfarenhetsmässigt är fallet när skattebeslutfattas , är detta en nackdel. gäller också att gällande avtallöper ut , vilket innebär att det är mer angeläget ännågonsin att förhandlingsstarten inte onödigtvis fördröjs. Utskottet villvidare betona att bl. a. ledande företrädare för uttalat attmarginalskattelättnader av den omfattning propositionen föreslår är ettminimum för att ge en god grundval för löneavtalen. kan utskottetockså konstatera att ett beslut om sänkta marginalskatter nu i våröverensstämmer med trepartiregeringens regeringsförklaringar såväl hösten 1976som . Ioch för sig kunde det då hävdas att även frågan om reformernas finansiering ärett viktigt inslag i avtalsförhandlingarnas förutsättningar och att ett beslutäven på denna punkt borde fattas redan nu i vår. Som utskottet redovisat stårdet emellertid klart att ytterligare faktamaterial behövs för att riksdagenskall kunna fatta ett väl underbyggt beslut på denna punkt. Inte minst frånlöntagarorganisationernas sida har man efterlyst den ytterligare belysning avde olika tänkbara alternativen som skall ges genom den snabbutredning somtillkallats. Även konjunkturpolitiska skäl kan anföras för att vänta medställningstagandet till finansieringsfrågan i de delar bruttoskatter skallutnyttjas. Idebatten efter det att propositionen framlagts har emellertid den åsiktenframkommit att ett beslut om inkomstskatteskalan m. m. inte kan fattas i vårdärför att finansieringsfrågan inte är i detalj löst. Från regeringens sida hardärvid uttalats att man är beredd att medverka till FIU 1978/79:1 y 7 ettbeslut om finansieringen av hela reformpaketet vid innevarande , om detvisar sig att majoritet finns för detta. anser på angivnagrunder att finansieringsbeslutet bör anstå och att nu endast böruttala att en fullständig finansiering är nödvändig . Finansutskottetförutsätter dock att skatteutskottet prövar en annan lösning i fråga omtidpunkt för finansiering, om en sådan lösning trots allt visar sig meständamålsenlig för att säkerställa att ett beslut om skatteskalan m. m. fattasnu i vår. Finansutskottetvill i sammanhanget påpeka att regeringen i propositionen 95 redovisar förslagom förenklad beräkning av det kommunala skatteunderlaget. De härav följandelagförslagen läggs fram i propositionen 160. Den lösning av frågan somregeringen föreslagit är direkt knu-' ten till utformningen avskatteomläggningen . I motionerna 2371 (s) och 2433 (s) yrkas avslag påregeringens förslag. För att få en samlad behandling av frågan överlämnashärmed yrkandet 6 i motionen 2371 av finansutskottet till skatteutskottet.Finansutskottet tillstyrker från sina utgångspunkter förslaget i propositionentill förenklad skatteberäkning. 2,av och (båda m) som anför: kommer senare i samband med sinbehandling av kompletteringspropositionen att få tillfälle att mer i detaljbehandla utvecklingstendenserna i den svenska ekonomin på kortare och längresikt. Att regeringen i propositionen 160 om fortsatt reformering av inkomstskattenm. m. och i propositionen 95 om den kommunala ekonomin inte sökt sätta in därframlagda förslag i ett vidare samhällsekonomiskt perspektiv är i och för sigatt beklaga. En sådan analys finns däremot i moderata samlingspartiets motion1978/79: 2349. Enligtvår uppfattning förutsätter en utveckling, som kommer ens i närheten av deförhållandevis optimistiska beräkningarna långtidsutredning, attskattepolitiken ges en sådan utformning, att den möjliggör realainkomstförbättringar efter skatt för den yrkesverksamma delen av befolkningen.Detta förutsätter en långtgående återhållsamhet med offentliga utgifter föratt eliminera behovet av skattehöjningar. Det förutsätter vidare en sådanutformning av skattepolitiken att det lönar sig att arbeta och att arbete,företagande, initiativ och sparande stimuleras. Förslageni proposition 160 i fråga om en nedjustering av marginalskatterna samt omtillskapandet av ett marginalskattetak kan enligt vår bedömning ses somytterligare steg i en sådan politik och en fortsättning av den reformering sominleddes av den borgerliga trepartiregeringen genom skatteomläggningarna för1977 och 1978 samt genom indexregleringen av skatteskalan. börenligt vår uppfattning under FiU 1978/79:1 y 8 vårenfatta beslut i dessa frågor. Att som utskottets majoritet av socialdemokrateroch centerpartister förordar skjuta upp ett beslut om utformningenav skatteskalorna är enligt vår bedömning inte meningsfullt. Det ärtvärt om angeläget att t. ex. partema på arbetsmarknaden på ett så tidigtstadium som möjligt har kännedom om de skatteregler som kommer att gälla undernästa år för att därigenom kunna göra de övervägaiiden som erfordras införslutandet av nya avtal. Vad gäller finansieringen av en skatteomläggning kandäremot denna fråga med fördel skjutas , när vi vet mer om denekonomiska utvecklingen . Behovet av skatteåtgärder är beroende av såvälden interna som den externa ekonomiska utvecklingen liksom av löne- ochkostnadsutvecklingen i övrigt. Målet bör vara att några skattehöjningar intealls skall ske.