yttr · G205SoU8 · 1978-12-31 00:00:00 — 1978/79:8 y överpropositionen 1978/79:182 om försöksverksamhet med s. k. kontraktsvård avnarkotikamissbrukare som har begått brott jämte motioner har beslutatinhämta yttrande från socialutskottet över propositionen 1978/79:182 omförsöksverksamhet med s. k, konlraklsvård av narkotikamissbrukare som harbegått brott jämte följande med anledning av propositionen väckta motioner,nämligen motionen 1978/79:2671 av m. fl. (c) och motionen1978/79:2677 av m. fl. (vpk). Socialuiskoltethar med anledning av propositionen och motionerna hållit hearing i vilken hardeltagit representanter för , , det s. k.Ulleråkersprojekiel och åt läkemedelsmissbrukare(RFHL). I propositionen föreslås en tidsbegränsad lagenligt vilken domstol i mål om ansvar för brott på vilkel kan följa fängelseunder vissa förutsättningar kan förklara målel vilande i avbidan på att dentilltalade har undergått narkomanvård enligt särskild behandlingsplan. Lagenavses ge slöd för en försöksverksamhet med s. k. kontraktsvård avnarkotikamissbrukare som har begått brott, vilken skall bedrivas på Ulleråkerssjukhus. Lagen föreslås träda i kraft och gälla tillutgången av . Försöksverksamhetensyftar enligl propositionen till att bereda vård ål en del av denarkotikamissbrukare som har övertygats om brott och väljer vården i ställetförden frihetsberövande påföljd som annars kunnat påräknas. Missbrukaren skallfrivilligt åta sig alt undergå vården och skall av psykologiska skäl undertecknaelt s. k. vårdkontrakt. Behandlingen skall inledas med en vistelse pånarkomanvårdskliniken vid undersex-ålla veckor. Under dennavård period skerinledningsvis medicinsk hälsokontroll och behandling avmissbrukaren. Vidare planeras verksamhet med terapeutiskt syfte som t. ex.gruppsamtal, fysisk träning och åtgärder för alt få med missbrukaren i olikasociala sammanhang. Efter sjukhusvistelsen förs patienten över lill öppen vård.Patienten skall tillsammans med sjukhusels eftervårdsgrupp försöka skaffaarbete och bostad. Han får bo i sill hem men skall två gånger varje veckainfinna sig vid sjukhus i regionen för 1 1978/79. SoU1978/79:8 y SoU 1978/79:8 y 2 rådgivningoch kontroll av alt han är drogfri. Vid misskölsamhel anses kontraktet"brutet" och det vilande målet vid domstolen skall då återupptas. Utskottethar tidigare i olika sammanhang framhållit vikten av att kraftfulla åtgärder vidtasför att begränsa narkotikamissbruket i samhället och för allnarkotikamissbrukare ges möjlighet lill vård och rehabilitering. Detnu framlagda förslaget syfiar till att bereda vård åt en avgränsad gruppmissbrukare, nämligen vissa av de missbrukare som på grund av begångna brottriskerar att las in på kriminalvårdens anstalter. Inom kriminalvårdensanstalter utgör narkotikan etl stort problem. har olikaansträngningar gjorts för att komma till rätta med problemet, bl. a. harinrättats en frivillig drogfri behandlingskedja vid tre anstallsenheler, det s.k. Ösleråkerprojektel. Systemet med narkotikafria avdelningar har efter handinförts även vid andra anstalter i landet. Elt stort antal intagna påkriminalvårdens anstalter har med stöd av 34 § lagen (1974:203) om kriminalvårdi anstalt beretts tillfälle att på behandlingshem försöka bli kvitt sittnarkotikamissbruk. mening är del angeläget alt alla framkomliga vägar för alt begränsanarkotikamissbrukels utbredning i kriminalvårdens anstalter undersöks. Den nuföreslagna försöksverksamheten kan -om behandlingen lyckas - ge den dubblaeffekten alt antalet missbrukare som är intagna på anstalterna begränsassamtidigt som den enskilde missbrukaren bereds behövlig vård. Vårdformen, somhar utländska förebilder, är emelletid inle ur alla synpunkter invändningsfri.Del kan erinras om att flera remissinstanser liksom lagrådets ledamöteruttryckt principiella betänkligheter från rättslig synpunkt mot förslaget.Utifrån de synpunkter socialutskottet primärt har att beakta - vårdens innehålloch organisation - har ulskollet, som finner del angelägel med erfarenheter avolika vårdformer, inle något att erinra mot en försöksverksamhet av del slagsom redovisas i propositionen. Utskottet förutsätter att den socialauppföljningen ägnas stor uppmärksamhet vid genomförandet av projektet. Imotionen 1978/79:2671 av m. fl, (c) hävdas att försöksverksamhetenbör ledas av en särskild ledningsgrupp med parlamentariskt inslag och med lillgångtill juridisk och medicinsk expertis. Som bakgrund lill behandlingen av dettayrkande finns skäl alt ytteriigare anföra följande beträffandeförsöksverksamheten. Denföreslagna försöksverksamheten innebär en för helt ny vårdform.Missbrukaren kommer alt genomgå vård och behandling under hotet av alt etlmisslyckande medfören frihetsberövande dom. Å andra sidan innebär erbjudandetom deltagande i försöksverksamheten en möjlighet att undgå en frihetsberövandepåföljd som i annat fall skulle ha följt på de brottsliga gärningar som hadebegåtts. Denna möjlighet kommer dock av prakliska skäl inte att kunna erbjudasalla missbrukare i aktuell situation utan i praktiken endast dem som har sinarötter i Stockholms- och Uppsalaom- SoU 1978/79:8 y 3 rådet.1 behandlingen ingår kontrollmomeni. Missbrukaren skall inställa sigregelbundet vid sjukhus för alt avge urinprov för kontroll av all hanfortfarande är drogfri. Behandlingen utanför sjukhus ställer stora krav på enväl fungerande eftervårdsorganisation, bl. a. måste frågor rörande arbete,bostad och meningsfull fritid lösas. Verksamheten kan antas få stor betydelseför inriktningen av andra vårdprojeki. Iöverensstämmelse med vad som anförs i motionen 1978/79:2671 anser utskottet alldet är viktigt att frågan om planeringen och uppföljningen avförsöksverksamheten ägnas stor uppmärksamhet. Ulleråkersprojekiel är av den artoch berör så många olika myndigheters verksamhetsområden att starka skäl talarför att en särskild delegation med politisk förankring och med tillgång tilljuridisk, medicinsk och social sakkunskap bör tillsättas för att delta iplaneringen av verksamheten, ha insyn i dess genomförande och följa uppresultatet av projektet. Enligt utskottets mening är det av räitssäkerhels-ochintegritetsskäl viktigt med den insyn och kontroll som kan erhållas genom ensådan delegation. En sådan är också ägnad att i viss mån undanröja de farhågorav principiell natur mot projektets genomförande som framkommit underremissbehandlingen. Departementschefen är som framgår av propositionen (s. 10)inte heller främmande för att försöket, om förutsättningar härför skulleuppstå, utökas lill andra orter eller regioner. Om verksamheten skulle utökasframstår det som än mer angeläget att en särskild delegation deltar iplaneringen och samordnar verksamheten. Delegationen bör tillsättas så snabbtsom möjligt så all planeringsarbetet kan inledas före den tidpunkt,, då projektet är avsett att sättas i gång. Iövrigt föranleder propositionen eller motionerna inte någol uttalande avsocialutskotlel. Närvarande:Kersti (), (), (), (), (), (), (), StigAlftin (s), i (m), (), (),(), (), () och BrittaGunnarsson (fp). SoU 1978/79:8 y 4 avGunnar i (m) som anfört: Brottsliga gärningar som utförs avnarkotikaberoende personer kan i viss mån jämföras med brott som utförs avpsykiskt sjuka personer, I del senare fallet faller domen först och eventuellvård kommer först därefter. Detta borde vara den naturliga tågordningen ävenvid brott utförda av narkotikamissbrukare - också med hänsyn lill målsägarna.Orsaken lill att man i propositionen väljer del motsatta förfarandet torde varaatt en anordning med alternativa påföljder enligl den dömdes fria val skulleinnebära en alltför revolutionerande nyhet i svensk strafflagstiftning. Man hardärför vall all föreslå en annan ordning som uppfattats som någol mindre revolutionerande. Denringa framgång samhället haft när det gällt att förebygga och bekämpanarkotikamissbruk inbjuder naturligt lill försök att angripa problemen på ettkombinerat naturvetenskapligt och beteendevetenskapligi sätt, såsom all göraexperiment. Vadsom här kallas "försöksverksamhet" är i dubbla avseenden all betraktasom experiment. Del grundläggande experimentet är att man i praktiken låter dendömde själv få välja alternativa påföljder, av vilka den ena är ovillkorlig ochden andra villkorlig. Experimentels andra fas är den medicinska och socialautformningen av vården för dem, som väljer detta alternativ. Del är denna andrafas, som den i socialutskoltets yttrande föreslagna delegationen närmast haralt befalla sig med. Jag finner del välbetänkt att en sådan grupp tillsätts, omman accepterar det första, grundläggande, juridiska och kriminalpoliliskaexperimentet. Socialutskottethar valt alt endast yttra sig om det andra experimentet på premissen alljustititeulskoitel godkänner utformningen av det första. Jag kan accepteradetta, men vid behandlingen av propositionen i kan man inte begränsasin bedömning enbart till den ena aspekten av problemet. GOTAB 6224.S Slockholm 1979