prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag betonade alt som allmän riktlinje för bedömningen bordegälla att syftet med det höjda bidraget är att förbättra fömtsältningama fören god kontakt mellan föräldrar och bam. Alla som har normal umgängesrätt ochsom regel utnyttjar sin umgängesrätt bör kunna komma i fråga för det högrebidraget. Jag kan alltså inle biträda styrelsens förslag i denna del. Av vadJag har sagt framgåratt förenklingssyftel kan tillgodoses ulan atl bestämmelsenslopas. infördesgynnsammare regler för hushåll med handikappade familjemedlemmar och förfamiljer med barn på institution. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 36 föreslår nu alt bestämmelserna slopas iförenklande syfte. DHR har avstyrkt och HCK har anmält stark tveksamhet tillförslagen. Enligt min mening är del inte möjligt all i ell slorl generelltsyslem som bostadsbidrags-systemet lillgodose alla individuella behov om kravenpå enkel adminislralion skall tillgodoses. Regeln om handikappadhushållsmedlem har betydelse för endasi en liten del av ansökningarna. Dehandikappades speciella behov kan enklare tillgodoses genom den särskildakommunala stödformen för handikappades bostadskostnader. Svenska kommunförbundethar tillstyrkt all regeln slopas. Jag förordar atl så sker. Belräffande barnsom vistas på inslilution förhållerdet sig enligl min mening annorlunda. Att sådana barn berättigar tillbostadsbidrag ligger närmast i linje med huvudregeln att familjens storlek ären av gmndema för bidragets storlek. Då det är önskvärt att barnen har kontaktmed sina hem förordar Jag att regeln behålls. Bostadsslyrelsen föreslårockså att sådan ändring av inkomsl- och familjeförhållanden som inträffar denförsta dagen i en månad skall påverka bidragel redan fr.o.m. den månaden islällel för som fr.o.m. månaden därpå. Jag delar styrelsens uppfattning atlen sådan ändring skulle innebära en förenkling för förmedlingsorganen. Medhänsyn lill behovei av samordning mellan reglerna inom systemen med statligaoch slaiskommunala bostadsbidrag och systemet med kommunala bostadstillägg lillfolkpension kan jag dock inte biträda styrelsens förslag. Jag övergår nu lillreglerna för inkomstreduceringen. Bostadsbidragen reduceras fr. o. m. år 1979med av inkomsten . för hushåll utan barn och . förhushåll med barn samt av inkomsten . Bostadsslyrelsenredovisar i sin anslagsframställning en fortsatt minskning av antalet makar medbarn bland bidragstagama. Minskningen beror enligl styrelsen främst på att dennedre inkomstgränsen inte har följt inkomstutvecklingen. Effekten blir enligtstyrelsen en förskjutning i bidragsgivningens inriktning. Den höjning avinkomstgränsen som sker den svarar dock enligt styrelsensmening ganska väl mot den faktiska inkomstökningen mellan åren 1976 och 1977.Styrelsen föreslår att de nedre inkomslgränserna höjs lill 31 000 kr.för hushåll utan barn och lill . för hushåll med barn samt att dengräns vid vilken reduktionen skärps höjs från .54 000 kr. För egen del vill jagerinra om all antalet ensamstående med bara i befolkningen har ökal varje årunder den senaste tioårsperioden medan anlalet makar med barn har minskat. Denförskjutning i bidragsgivningens inriktning som bostadsslyrelsen pekar påsvarar alliså delvis mol förändringar i hushållsbildningen i slort. Samiidigthar emellertid den andel av barnfamiljerna som får bostadsbidrag minskal sedanår 1975 och är nu ungefär lika slor som . Den nedreinkomstgränsen har justerats med hänsyn till löneutvecklingen.Höjningen har motsvarat den Prop.1978/79:100 Bilaga 16 37 genomsnittliga löneutvecklingen med undantag företl par år i mitten av 1970-talel. Dessa år skedde emellertid påtagligareallöneförbättringar. Den gräns vid vilken reduktionen skärps har däremotvarit oförändrad . Det senare förhållandel är enligt min meningden främsta förklaringen lill alt andelen makar med bam som får bostadsbidraghar minskat. Att antalet kvinnor som förvärvsarbetar har ökal har ocksåbidragit lill att alU fler sådana hushåll har inkomster över denna gräns. Enligl min mening börreformer inom bostadsbidragssyslemet främst syfta lill att ökakonsumtionsförmågan för de hushåll som har en stor försörjningsbörda ochunderlätta för sådana hushåll att förbättra sin bostadsstandard. En höjning avden nedre inkomslgränsen som har föreslagit skulle medföra attbidraget höjdes med . Höjningen blir lika för alla som harinkomsler över nuvarande gräns oberoende av försörjningsbördan. Mol dennabakgrund bör ett alternativ med en ylterligare höjning av det statliga bostadsbidraget,utöver den som sker , föredras framför en höjning av den nedreinkomstgränsen. Jag återkommer strax till frågan om siorieken av del statligabostadsbidraget. Beträffande den nuvarande inkomstgränsen vill jag ocksåframhålla att den redan ligger över de minimistandardnivåer som tillämpas inomskattesystemet och av många kommuner i samband med beviljande av socialhjälp.Jag förordar alltså all de nedre inkomstgränserna behållsoförändrade, dvs. för hushåll utan barn och . för hushåll medbarn. Beträffande den övreinkomslgränsen har jag redan framhållit alt denna har medfört atl antalet makarmed barn bland bidragstagama har minskat. pekar idetla sammanhang på de marginaleffekter som uppkommer vid en inkomstökning förhushåll med bostadsbidrag. Problemet kan enligl styrelsen knappasl lösas inomramen för bostadsbidragssystemet utan förutsätter en samordnad översyn avskaller och olika inkomstprövade statliga och kommunala förmåner. För egen del vill jag framhålla all regeln omväsentlig inkomstökning, som har belydelse för om en lönehöjning påverkarbidragel, är så utformad atl vanliga lönehöjningar oftast inle påverkarbidragets storlek under . Förutsatt att bidragsreglerna för kommandeår anpassas till penningvärdeförändringar minskar bidraget endast för dem somhar fått reallöneförbättringar och för dem som har kommit över den gräns vidvilken reduktionen skärps. De sammanlagda effekterna av skall ochbidragsreduk-lion uppkommer främst då en deltidsarbetande förälder går övertill heltid eller en hemarbetande förälder börjar förvärvsarbeta. Det senareleder ofta till att makarnas sammanlagda inkomst kommer över den övre inkomstgränsen.Genom höjning av inkomslgränsen för skärpl reducering kan således dessa s.k.marginaleffekter mildras. Jag delar alltså uppfattning altgränsen bör höjas. Jag förordar atl den höjs till 59000_ kr. Prop.1978/79:100 Bilaga 16 38 Beträffande dehyresgränser inom vilka statskommunalt bostadsbidrag kan utgå föreslårbostadsslyrelsen dels alt de övre gränserna höjs, dels att dessa gränserdifferentieras efter varje barn i familjen. En ulgångspunkl förhyresgränserna bör enligl min mening allljäml vara att de anpassas tillirångboddhelsnormen. Denna är för hushåll med två personer eller fler högsl tvåpersoner per rum uiöver kök och vardagsrum. Bosladsslyrelsens förslag atldifferentiera hyresgränsema ytterligare bör därför inle genomföras. Bostadsslyrelsenframhåller alt över hälften av barnfamiljerna med bostadsbidrag hadebostadskostnader som översteg de övre hyresgränserna. höjsdessa gränser med i förhållande till nivå. Dessa höjningartorde ganska väl svara mol bosladskosl-nadernas ulveckling och1979. För alt fler barnfamiljer skall få höjda bostadsbidrag vid ökadebosladsulgifter anser jag likväl i likhet med , alt de övrehyresgränserna bör höjas även . Jag förordar atl de sätts till följandebelopp: Ensamslående utan bam 700(+ 50) Makar utan bam 800(+ 50) Hushåll med 1-2 barn 1125(+I50) Hushåll med 3-4 bam 1375 ( + 225) Hushåll med 5 el. n. barn 1625( + 275) De övre hyresgränsernaför kommer därmed att för barnfamiljerna ligga nivå. Strävan atl anpassahyresgränserna till akluella bostadskostnadsnivåer motiverar enligl min meningatt även den nedre hyresgränsen höjs. Jag förordar att den höjs från 400 kr.till . För dem som harbostadskostnader som ligger . övre hyresgränser blirbidragsbeloppet oförändrat. För dem som har ännu högre bostadskostnader medförhyresgränsjusteringarna sammantagna atl bidraget ökar. För dem som harbostadskostnader års övre hyresgräns minskar bidraget med högsl 40kr. på grund av höjningen av den nedre hyresgränsen. Jag anser som jag redanhar nämnt all en större del av bidragssumman bör läggas på en höjning av detstatliga bostadsbidraget är 1980 på samma sätt som har sketl för . Jagföreslår att bidraget höjs med . per barn och år. Denna höjningkompenserar hushåll med minst två barn och med hyror års övrehyresgränser för den minskning av det statskommunala bidraget som följer avförslaget all höja den nedre hyresgränsen. För barnfamiljer medinkomster under den nedre inkomstgränsen, dvs. de som får fullt bidrag, ökarbostadsbidragen om de har bostadskostnader Prop.1978/79:100 Bilaga 16 39 som ligger övre hyresgränser ellerom de har flera barn än två. För barnfamiljer med sådana inkomsler att derasbidrag påverkas av inkomslreduceringen och med bostadskostnader över 1979 årsövre hyresgränser blir del lolala bostadsbidraget högre trols all den nedreinkomstgränsen inle höjs. Genom de förändringar somjag har förordat kommer de maximala bostadsbidragen alt öka för samtligafamiljer med barn. För hushåll som inte har barn blir maximibeloppenoförändrade. Jag redovisar de olika maximibeloppen i det följande. Maximalt utgående bostadsbidrag kr. enligt de regler enligl fr. o. m. den Ijan. Ensamstående utan bam Makar utan bam Hushåll med 1 bam Hushåll med2 barn Hushåll med 3 barn Hushållmed 4 barn Hushåll med 5 barn För varje ytterligare barn De ändringar i reglernaför bostadsbidrag somjag har förordat bör träda i krafl . Kostnaderna för statenför de föreslagna förändringama beräknarjag till 325 milj. kr. Avdessa kosinader faller 163 milj. kr. på /80. Anslagsbehovet /80 beräknarjag lill 1907 milj. kr., vilket innebär en ökningmed 122 milj. kr. i förhållande till innevarande budgelår. Medel förinformation till allmänhelen rörandebostadsbidragen har t. o. m. innevarande budgetår anvisats under detla anslag.Som jag lidigare har förordat bör dessa medel fr. o. m. nästa budgetår anvisasunder anslagel B I. . Med hänvisning lill detanförda hemställer jag att regeringen föreslär atl 1. godkännaden höjning av det statliga bostadsbidraget somjag har förordat, 2. godkännade ändringar i fråga om hyresgränser för statskommunalt bostadsbidrag tillbarnfamiljer och hushåll utan bam och till vissa folkpensionärer m. fl. 3. godkännaden ändring i reglema för inkomstprövningen somjag har förordat, 4. godkänna de ändringar iövrigt i gmndema för statliga och stats- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 40 kommunala bostadsbidrag till barnfamiljer och hushåll utan bam och vissa folkpensionärerm.fl. somjag har förordat, 5. lill Bostadsbidrag m.m. för /80anvisa ett förslagsanslag av . Räntebidrag m. m. 1977/78 Utgift 2851059 100 1978/79 Anslag 3 345000000 1979/80 Förslag 4025000000 Från anslaget bekostasutgifter för räntebidrag enligt bostadsfinansieringsförordningen (1974:946,omtryckt 1976:788, ändrad senast 1978:658), bostadslånekungörelsen (1967:552,omtryckt 1973:534, ändrad senast 1978:381), förordningen (1977:332) om statligtstöd till energibesparande åtgärder i bostadshus m.m. (ändrad senast 1978:383)samt för eftergift av ränlelån m.m. enligt räntelånekungörelsen (1967:553,omtryckt 1976:790, ändrad senast 1978:382). Från anslaget bekostas ävenutgifter för ersättning till kommun enligt 33 § bostadslånekungörelsen(1962:537, upphävd 1967:552). Vidare bekostas från anslagel ulgifter förräntebidrag för vissa lån. som har beviljats för anordnande av studentbostäder,enligt bestämmelser meddelade . Räntebidrag enligtbostadsfinansieringsförordningen utgår med belopp som molsvarar skillnadenmellan den verkliga räntekostnaden för underliggande kredil och bostadslåninom låneunderlaget för bostäder och en garanterad ränta beräknad påursprungligt belopp av samma lånedelar. Vid ombyggnad av flerbostadshus kanräntebidrag utgå för markkostnader även om de inte ingf.r i låneunderlaget. Dengaranterade räntesatsen för av lånetiden varierar mellan 3,4och beroende på typ av hus och byggnadsarbete, låntagarkategori och tidpunktför när arbetena har påbörjats. Den garanterade räntan skall höjas på visst sättför varje följande år av låneliden. Räntebidrag utgår ävenför hus med paritetslån eller nominellt lån enligt 1967 årsbostadslånekungörelse. Vidare utgår räntebidragför hus färdigställda med statligt lån enligt 1962, 1957 eller, ifråga om flerbostadshus, kungörelse, om låntagaren inte har ränlelån. Räntelån som avser tidefter utgången av efterges med undantag av belopp som motsvararamortering på det statliga bostadslånet eller motsvarande lån. Enligt 33 § i 1962 årsbostadslånekungörelse eller motsvarande äldre beslämmelser har kommun rätt attunder vissa fömtsättningar av statsmedel få ersättning med fyra femtedelar avvad kommunen har erlagt för alt täcka Prop.1978/79:100 Bilaga 16 41 förlust som har uppstått vid förvaltning av allmännyttigtförelag tillhörigt hus, vilket har uppförts, byggts om eller förvärvats medstöd av bostadslån. Räntebidrag för vissa lån som harbeviljats för studentbostäder ulgår med belopp som motsvarar skillnaden mellanfastställda annuiteter och den verkliga räntekostnaden. Under budgetåret\911/li uppgick utgiftema under anslaget lill 2 851 milj.kr., varav 2 114 milj. kr. avsåg räntebidrag och 729 milj. kr. eftergift av räntelån. Dessutom utbetalades 8 milj. kr. iersättning till kommuner som i vissa fall hade läckt förvaltningskostnaderi allmännyttiga företag. Räntesubventionerutgick lill I 370000 lägenheter, varav 301 000 i småhus. Flertalet var lägenheter med paritetslåneller räntelån, 568000 resp.498000. Antalet lägenheter med lån enligt bostadsfinansieringsförordningenvar ca 157000. Anslaget /79 uppgår till 3 345 milj. kr. Styrelsen beräknar utgiftema för detta budgetår till 3180 milj. kr. och för /80till 3 700 milj. kr. Utgifterna förde båda budgetåren fördelas på följande sätt (milj. Nya hus (1974:946) (1967:552, 32 §) Övriga hus (bl. län enligt äldre kun- Inom parentes anges akluell författning m. m. tari sin anslagsframställning upp vissa räntebidragsfrågor. Styrelsen anför attbehovet av biluppstäUningsplatser är svårt att lillgodose vid sanering,oavsett om denna genomförs genom ombyggnad eller genom rivning ochnybyggnad. Kostnaderaa förbilplatser i saneringsområden blir i allmänhel mycket höga på grund avatt de trånga utrymmena medför dyrbara och i förhållan- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 42 de till användbar biluppställningsytautrymmeskrävande påfartsramper och interna trafikyior. Av hänsyn till den befintliga miljön måste även utformningenav parkeringshusens exteriör ägnas slor uppmärksamhet. Härtill kommer attutrymmena utgör sådana lokaler, vilkas låneunderlag inle kan räknas in iräntebidragsunderlaget. Kapitalkostnadema i början av lånels löptid blir dryglI . per bilplats och år om kostnaden överensstämmer med låneunderlaget.Om räntebidrag hade utgått skulle motsvarande kapitalkostnad bli ca . Eftersom enlillfredsslällande lösning av parkeringsfrågan ofta är en förutsättning föralt en bostadssanering skall kunna genomföras bör sådana åtgärder vidtas atl årskostnadernaför biluppställningsplatser inte blir så höga all de äventyrar genomförandet aven angelägen sanering. För andra lyper avbilpiatser än i parkeringshus och i garage ulgår räntebidrag. Kostnaden föröppen biluppställningsplats på mark ingår sålunda i schablonbeloppet för tomtoch grundberedning, och därmed i räntebidragsunderlaget. Sådanbiluppställningsplats i garage eller på mark som hör till småhus räknasregelmässigt in i räntebidragsunderlaget. Styrelsen föreslår all räntebidragfår utgå även för den del av bostadslån och botten-lån som avser kosinader försådan biluppställningsplals avsedd för bostäder som fastighetsägaren åläggsatt anordna i samband med ombyggnad av flerbostadshus. Bostadsslyrelsen uppreparsilt förslag från föregående års anslagsframställning om räntebidrag tillmindre ombyggnader av småhus. 1 sådana fall kan bostadslånet fördjupas med 70%och borgen behöver inte ställas. Denna lånemöjlighet är en ersättningför den typ av förbättringslån som t.o.m. /66 kunde beviljassmåhusägare som inte är pensionär eller handikappad och där den räntefriastående delen kunde utgöra högst . harprövat om del inom ramen för förbättringslångivningen är möjligt atl undanröjaden skarpa gränsen mellan dem som kan få förbätlringslån med räntefri ståendedel och dem som inte kan lä sådant lån. En möjlighet är all endast räntebärandeamorteringslån ränta beviljas om sökandens inkomst och förmögenhet m. m.överskrider gällande gränser. En sådan ordning skulle dock spränga ramen fördenna långivning, som vilar på systemet med kapitalsubventioner, och dessutomföranleda behov av ytterligare inkomstgränser. Mot redovisad bakgmndföreslår att räntebidrag ulgår vid ombyggnad av småhus somsker med stöd av bostadslån även om låneunderlaget inte uppgår till 25 000 kr.Då erhålls samma regler som för flerbostadshus. Vidare blir inle skillnaden ifråga om kapitalkostnaden så stor mellan dem som kan fä förbätlringslån och demsom med hänsyn till inkomsl- och förmögenhetsförhållanden är hänvisade tillbostadslån. I konsekvens härmedföreslår styrelsen att räntebidrag i fall då bostadslån för ombyggnadkombineras med energispariån utgår även för energi- Prop.1978/79:100 Bilaga 16 43 trots att den sammanlagda godkändakosinaden, såvitt gäller bosläder, till äventyrs inte överstiger . Innan jag går in påbosladsslyrelsens förslag tar jag upp vissa särskilda räntebidragsfrågor. beslutade vid1977/om vissa förändringar av räntebidragen (prop. 1977/78:100bil. 16, CU 1977/78:27, rskr 1977/78:264). Den lägsta garanterade räntansänktes för hyres- och bostadsrätishus som påbörjades till3,6 resp. 3,. Del innebär en sänkning med 0,3 resp. 0,5 procentenheter.Motsvarande sänkning gjordes också för lån till ombyggnad med undantag förombyggnad av flerbostadshus som ägs av sådan låntagare som kan påräknareparationsavdrag vid inkomstbeskattningen för del av ombyggnadskoslnadernaoch som får räkna in fastighetens värde före ombyggnaden, det s.k. ingångsvärdet,i låneunderlaget. För småhus som bebos av låntagaren sänktes den lägstagaranterade ränlan från 6 lill 5,5%för de hus som påbörjades . Vidare beslutades atl avtrappningen avräntebidrag skall öka den lill för småhussom bebos av låntagaren och lill för hyres- ochbostadsrätishus. De redovisade ändringaraaav de garanterade räntomas sloriek kommer att medföra en utjämning avkapitalkostnaderna mellan olika årgångar av hus. Ändringama har dessutommedfört en avsedd stimulans för påbörjandet av lägenheter . När del gäller degaranterade räntoma för hus som påbörjas vill jag anföraföljande. Kostnadsstegringama ibostadsbyggandet har visserligen avtagit . Kostnadsnivån är docksådan atl en återgång till tidigare gällande garanterade räntor skulle medföraen alltför stor skillnad i kapitalkostnaderna mellan hus påbörjade under åren1979 och 1980 och tidigare produklion. Elt ylterligare väsentligt skäl föroförändrade räntor är att det fortfarande finns behov av att stimulerabostadsbyggandet. Mot denna bakgmnd föreslår jag att de lägsta garanteraderäntesalsema för ny- och ombyggnad som påböijas skall varadesamma som för . Frågan om garanterade räntor för energispariån avserjag att ta upp i annat sammanhang när jag behandlar anslaget BIL Vissa energibesparandeålgärder. Frågoma om sambandet mellan räntebidrags- och bostadslånereglersaml skatteregler vid ombyggnad övervägs f. n. på grundval av förslag ipromemorian (Ds B 1978: 7) Ändrade beskattningsregler för hyresfastigheter. I det här sammanhangetfinner jag del också lämpligt alt redovisa regeringens fattade beslulom den lidpunki då räntebidrag skall börja utgå för hyres- och bostadsräitshus.Regeringen har sålunda beslutat att för hus med preliminärt beslul ombostadslån efter räntebidrag skall utgå för liden mellanfärdigställandet och lånels utbetalning. 1978/79:100 Bilaga 16 44 Räntebidraget ersätter det särskilda räntetillägg somtidigare har räknats in i låneunderlaget. Härigenom minskar lånebehovet imotsvarande mån med i genomsnill . Del lägre lånebehovel medför i sin luratl kapitalkostnaderna minskar. För en genomsnittslägenhet blir minskningen ca . perm ochår - tolall ca . - vid en skillnad på mellan byggnadskreditränta och garanterad ränla. Jag går över till bosladsslyrelsens förslag som rör räntebidrag. Bostadsstyrelsenhar tagit upp frågan om räntebidrag för biluppställningsplats vidombyggnad av flerbostadshus. Enligt styrelsen blir årskostnaderna förbiluppstäUningsplatser så höga enligt gällande låneregler att de kan äventyra genomförandet av en angelägensanering. Slyrelsen föreslår därföratt räntebidrag utgår för sådan biluppställningsplals som fastighetsägaren åläggs all anordna i samband med ombyggnadav flerbostadshus. Gällande lånereglerinnebär att bostadslån och prioriterade bottenlån utgår förbiluppställningsplatser. Till den del lånen avser öppna biluppställningsplatser utgårockså räntebidrag. Detta gäller oavsett om lånen avser ny- eller ombyggnad.Vid ombyggnad kan dock räntebidragets storlek påverkas av reglerna om med vilka beloppsom det s.k. ingångsvärdet får räknas in i låneunderiaget. Det kan medföra alt räntebidraget blirlägre vid ombyggnad än vid nybyggnad.I fråga om garage och andra liknande biluppställningsplatser gäller vid såväl ny- som ombyggnad att räntebidrag ulgårom låneunderiaget för lokaler är högsl . Atlkapitalkostnadema för biluppstäUningsplatser i samband med ombyggnad i allmänhelblir höga jämfört med moisvarande utrymmen vid nybyggnad iexploateringsområde beror vanligtvis inle på skillnader i finan-sieringsfömlsättningamaulan på att del är mer kostnadskrävande att ordna biluppställningsplatser på detbegränsade utrymme som i allmänhet slår tillförfogande vid ombyggnad. Regler om kommunemasoch fastighetsägarnas ansvar när det gäller att lösa parkeringsproblem i befinlligbebyggelse övervägs f.n. i bl.a. i samband med översynen av byggnadslagen. attföregripa resultatet av denna översynvill Jag emellertid framhålla att det liggeri sakens natur att kommunerna vid sina överväganden om i vilken utsträckning fastighetsägare skall åläggas attanordna bilpiatser i samband medsanering också beaktar kostnadsfrågorna. Jag är därför inle beredd att biträdabostadsstyrelsens förslag. Bostadsstyrelsenhar även tagit upp frågan om räntebidrag till mindre ombyggnader avsmåhus med ett låneunderlag på högst . För lån till sådanaombyggnader gäller vissa särskilda regler som bl. a. innebär att räntebidrag inte utgår. Styrelsen upprepar sittförslag från föregående års anslagsframställningom alt räntebidrag bör utgå utan hänsyn till någon lägsta beloppsgräns. Med hänvisning tillvad jag kommer att anföra under anslaget IV: 12. Lånefonden förbostadsbyggande i anledning av bosladsslyrelsens förslag att Prop.1978/79:100 Bilaga 16 45 höja nämnda låneunderiagsgräns till högsl . kan jag inte biträdaförslaget. Bostadsslyrelsen har /79 beräknat anslagsbehovet lill 3 180 milj. kr. För budgetåret1979/80 räknar styrelsen med ett anslagsbehov av 3 700 milj. kr. Vidberäkningen av anslagsbehovet bör, utöver vad som har angetts av styrelsen,hänsyn tas till höjningen av bostadslåneräntan - från till 10 %år 1979. Regeringens beslut att ersätta det tidigare räntetilläggel med elträntebidrag, somjag har redogjort för, påverkar inte anslagsbehovetförrän /81. Övriga ulgifter under anslagel och de reformer somjag kommer atl behandla under anslaget IV: 12. Lånefonden förbostadsbyggande påverkar inte anslaget i någon nämnvärd omfattning. Jag förordar alt anslagetför /80 anvisas med 4025 milj. kr. Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna vad Jag harförordal i fråga om lägsta garanterade rän tesatser, 2. lill Räntebidrag m. m.för /80 anvisa etl förslags anslag av . 1977/78 Utgift 72077240 1978/79 Anslag 75000000 1979/80 Förslag 75000000 Från anslaget bekoslasutgifter för eftergift av hyresföriustlån enligl förordningen (1975:260,ändrad 1978:394) om hyresföriustlån. Ansökningar om eftergiftm. m. prövas av länsbostadsnämnden.