prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Efter hand som beslutfallas om förändringar i fredsorganisalionen kan dock omplanering bli nödvändig. Chefen för marinenhar satsat tillgängliga resurser för forskning och utveckling bl, a,på studier av yialtack-, minröjnings- och ubåissysiem, vapensystem förinloppsförsvar, samt utveckling av ammunitions-, övervaknings- ochledningsresurser. Chefen för marinenanför bl. a. följande om delprogrammens utveckling . Förbanden inomdelprogrammet För flera delprogram gemensamma lednings-,bas-ochunderhålls förband m. m. skall säkerställa övriga förbands insatser. Åtgärder harplanerats för au öka ledningssäkerheten och verkan i teleslörd miljö. Luftvärnför försvar av krigsförlöjningsplalser och anläggningar i baserna moderniseras.En ny basorganisalion införs. Anskaffningav materiel för sjuklransporifarlyg påbörjas. Inom delprogrammel Helikopter förband slutförs försökenmed en gemensamorganisation för försvarets lunga helikoptrar. Inom delprogrammel Yllackförbandm. m. slutförsanskaffningen av palrullbålar. Anskaffning av sjöroboiar med medellång räckvidd för torpedbåtar av typ fullföljs . Etl nytl minfariyg anskaffas. Del skall ävenutrustas för utbildning av belal av olika kategorier. För projektering av ellnytl yiatiackfartyg behövs ramtillskoll enligl vad som har redovisats tidigare (s. 36-37). Inom delprogrammel Ubåisförband fullföljsanskaffningen av tre ubåtar av lyp Näcken. utgår ell antaläldre ubåtar. Några ubåtar av typ moderniseras. Beställning av ubåtarav lyp A 17 har planerats . För all behålla tidigare planering ochdärigenom bl, a. hindra all kostnaderna ökar därför allprojektet uppskjuts behövs ytterligaremedel enligl vad som har redovisats tidigare. Inom delprogrammel Minröjnings förband blirminsvepare av typ Hanö vedettbåiarnär de av åldersskäl utgår ur minröjningsorganisalionen. Övriga minsvepare behålls . För atlanskaffa minjaktfartyg behövs medelutöver tilldelad ram enligl vad som har redovisats tidigare. Delprogrammel Fasta kustanilleriförband minskasfortlöpande . Pågående anskaffning av nya lunga batterier fullföljs.Vissa äldrebatterier moderniseras i begränsad omfaiining. För all kunna börja skaffa läliafasta batterier () behövs lillskoll lill marinens ramenligl vad som har redovisats tidigare. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet modern minmateriel fortsätter. Prototyp till enny minulläggare projekteras . Närluftvärnet för de fastaförbanden moderniseras. För au anskaffa luftvärnssystemet 75 M enligltidigare plan behöver marinens ram höjas enligl vad som har redovisatstidigare, DelprogrammelRörliga kustanilleriförband vidmakthålls i huvudsak under perioden.Anskaffning av etl nytt röriigl kusiarlillerisysiem () påbörjas. För aukunna ansluta anskaffningen till produktionen av haubils 77 behövs ramtillskollenligl vad som har redovisats tidigare. Inom delprogrammet Gemensamma produktionsresurser prioriteras utbildningen lill och av fastanställd personal. Investeringar och iståndsätiningar är under periodeninriktade på rationaliseringsbefrämjande åtgärder. Gemensamt för fleradelprogram begär chefen för marinen att ramen höjs för atlrepetitionsutbildning skall kunna genomföras enligl överbefälhavarensanvisningar, för att viss vapenmateriel skall kunna kompletteras, för allsimulatorer för taktisk utbildning skall kunna anskaffas och för atl forskningoch utveckling skall kunna förstärkas. Fördelningen avkostnaderna (exkl. ramjusiering) på delprogram framgår av följande tabell(prisläge ; milj. Summa 1979/84 För flera delprogram gemensamma lednmgs-, bas- och underhållsför- band m, m. Ytattackförband m, m. Justering på gmnd av överplanering m, m. Betalningsmedlens (exkl. ramjusiering)fördelning på anslag framgår av följande tabell (prisläge ; milj.kr. 1978/79'1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Summa C I, Marinförband: Ledning 1 069,3 1 079,0 Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 1978/79' Summa 1979/84 C 2, Marinförband; Materiel- C 3, Marinförband; Iståndsätt- ning av befästningar och Planerad personalutveckling (antalanställda) inom huvudprogrammet framgår av följande tabell. 3.4.4 Chefen för flygvapnet Chefen förflygvapnet är programmyndighet för huvudprogrammet Flygvapenförband som omfattar följandedelprogram. 3.1 Förflera delprogram gemensamma lednings- och strilförband Chefen förflygvapnet har i enlighet med överbefälhavarens direktiv utarbetatprogrampian för huvudprogrammet Flygvapenförband i två olika alternativ. Detena alternativet, som bl. a. innefattar utveckling och anskaffning av flygplan A20, ryms inom följande av överbefälhavaren angivna planeringsram (prisläge ;milj. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 42 1979/80 1980/81 1981/82 1982/83 1983/84 Summa Planeringsram 4 479 4 434 4 508 4515 4 442 22 378 För det andraalternativet, som bl. a. omfattar utveckling och anskaffning av flygplan B3LA,anges medelsbehovet lill 1 750 milj. kr. utöver den planeringsram som överbefälhavaren harangett. Chefen förflygvapnet anför alt slormakisblocken fortsätter all utveckla flera olika typer avstridsflygplan. De nya taktiska flygplanssysiemen har, jämfört med sinaföregångare, större räckvidd och lastförmåga. Härtill kommer myckelkraftigare verkan hos de enskilda vapnen. Vidare kommer utvecklingen av olikatransportmedel atl förbättra en angripares förulsält-ningar au genomförasnabba och överraskande transporter av sina styrkor. Utvecklingen i dessaavseenden ställer enligl flygvapenchefens mening totalförsvaret inför alltmersvårbemästrade situationer. Omväridens uppfattning om försvarsmaktens förmåga attstödja den svenska säkerhetspolitiken påverkas starkt av den bedömda effekten hos våra flygstridskrafter. Kraven på en visslägsta kvalitet för vapen- och stödsystem i kombination medkostnadsutvecklingen har tvingat fram kraftiga minskningar av flygvapnetskrigsorganisation. Utvecklingen antyder emellertid möjligheter till relativtbilliga lösningar inom flera teknikområden, främst elektroniken, även om kravet på prestanda ställs högt.Flygvapenchefen strävar efter att utnyttja dessa möjligheter för alt hejda minskningen av krigsorganisationen. Föratl undvika fortsalla kvanliielsminskningar är det dock nödvändigt alt i vissa avseenden ge avkall på kravei på prestanda hos nyasyslem. Som en följd av denökade verkan som en angripares flygburna vapen har ökar sårbarhetenhos våra stödsystem. Flygvapenchefen finner det därför nödvändigt att åstadkommaen ökning av motståndskraften i slridslednings-och bassysiemen. Det ekonomiskautrymmet för materielanskaffning samt forskning och utveckling bestäms i höggrad av utvecklingen inom huvudproduktionsområdei Ledning ochförbandsverksamhet. Inom delta område har kostnaderna fortsatt att öka.Flygvapenchefens möjligheter all påverka den fortsalla utvecklingen inomområdet begränsar sig i slort seu till områdena fredsorganisation, underhåll ochulbildning/förbandsdrift. Vad gällerfredsorganisationen är en minskning nödvändig. Försvarels fredsorganisationsuiredninghar föreslagit atl flygflottilj () skall avvecklas . Flygvapenchefenavser aU fortsätta sin ulredning som syftar till färre luftförsvarssekiorerän och därmed färre seklorstaber. Han kommer vidare atl pröva lokaliseringen av vissa skolor isamband med införandet av den nya befälsordningen och atl studeraorganisationen av transport- och Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 43 sambandsflygelm, m. Hans strävan är all så långl som del är möjligt omfördela uppgifter och resurser ulan all öka antalet tjänster. Studiernaforlsälier och åtgärder vidtas för alt minska kostnaderna för teknisktunderhåll. Lämplig inriktning och organisation av det fredsrida tekniskaunderhållet inför 1980-talet utreds i syfie atl finna mera rationella och billigare alternativ. Byggnadsåtgärder somskapar erforderliga och ändamålsenliga lokaler lill anskaffad materiel,främst flygplan 37, prioriteras. Delta innebär all vissa i och för sigönskvärda åtgärder av personalvårdskaraklär måsle slå tillbaka. De ökade miljökraven gör del enligtflygvapenchefen allt svårare auhålla fast vid denna prioritering. Ensnabbare handläggning av byggnadsärenden är önskvärd liksom en större handlingsfrihet i fråga om inriktning ochomplanering. Till de störreavvägningsfrågorna hör enligl flygvapenchefen uppgifts- och medelsfördelningenmellan flyg-, bas- och stridsledningssystemen. Stora ansträngningar har gjortsför att öka medelsutrymmet för flygplansanskaff-ning. Kravei på balans mellan systemenmedför dock alt några omfattande åtgärder inle är möjliga. Flygbassyslemetmåsle förbättras , Senareläggningar och vissakvantitativa begränsningar måsle dock vidtas. Rörlig klargöringsljänsl prövasoch utvecklas, Ytteriigare resurser för ammunilionsröjning och rullbanereparalloner samlmaskering och skenmål tillkommer. Flygvapenchefenanger att stridslednings- och luftbevakningssyslemet har begränsats iförhållande lill föregående programpian. Anskaffningen och uppsättningen av nya lågspaningsradarslalionerhar i huvudsak skjutits upp till efterprogramplaneperioden. Omsättning av materiel för luflförsvarsceniraler typ 1 och radargruppcentraler har ocksålagts . Alternativa och billigarelösningar lill nyluftförsvarscentral i sektor N 3 studeras. Chefen förflygvapnet anför alt flygsystemfrågorna spelaren dominerande roll för helahuvudprogrammet Flygvapenförband, Ersättning av dagens attackflygplan ärett akut problem, flygplansfrågan hänger nära samman med atiacksyslemel i framliden. I enlighet medöverbefälhavarens direktiv ingår flygplan B3LA i ett av programplanealiernaiiven.1 detla alternativ behövs för perioden / 80-1983/84 ungefär samma tillskoll av medelsom B3LA-beredningen har angeii , dvs. ca 350 milj, kr. för budgetår.Räknat i fasl pris är behovet av tillskott något lägre än del tidigare angivna.Chefen för flygvapnet förordar den B3LA-dominerade lösningen, både av taktiskaoch långsiktigt ekonomiskaskäl. Chefen förflygvapnet har starkt invänt mol överbefälhavarens fördelning av medel /83. Denna fördelning innebär enligt flygvapenchefen en omdisponering mellan försvarsgrenarna lill flygvapnets 1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 44 nackdel som inte har stöd i gällande försvarsbeslut och somsamtidigt är av siörsla belydelse för möjligheternaall förnya aitacksysiemet.| Omdispone ringens storiek uppgår till . för perioden /83-1988/ 89, , harbeslutat om en ny befalsordning för del militära försvaret. Arbetet med attslutligt utforma den nya befälsordningen för flygvapnet pågår. Den nyabefälsordningen medför enligt flygvapenchefen atl utbildningskostnadernaökar och atl vissa investeringar i nya lokaler m. m. måste göras. Härtillkommer inledningsvis kostnader för alt komplettera utbildningen av den nuvarande personalen. Fönidsavgången avflygförare från flygvapnet till de civila flygbolagen är enligl chefen för flygvapnet ell akut problem. Han erinrar om sinatidigare krav på snabb behandling avfrågan hur de civila flygbolagen skall rekrytera lämpligt utbildade piloter. Han ställer sigpositiv till all med utbildningsresurserinom flygvapnet medverka lill lämpliga lösningar, under förutsättning allvarken effektivitetskraven eftersatts eller kostnaderna belastar den militärautgiftsramen lill förfång för försvarseffekten. beslut(prop. 1977/78:185, FöU 1978/79:1, rskr 1978/79:2) aU ge kvinnor möjlighetall la anställning som befäl inom det militära försvaret kommer all innebäravissa kostnadsökningar. Dessa bör enligt flygvapenchefen läckas medandra medel än dem som tilldelas flygvapnet för alt lösa försvarsgrenens uppgifter i krig ochfred. Vissa problem medflygiidsprodukiionen finns, främst vid förband utrustade med flygplan 37. För att förbättra situationen strävarflygvapenchefen efter all i samråd med personalorganisationerna omplacerateknisk personal lill flottiljer somhar flygplan 37. Vidare har han avsatt medel för utökad anskaffning av reservdelar. På lång sikt bedömsvidtagna åtgärder medföra all en flygtidsproduklion som följer normernakan uppnås. Flygvapnets äldstalransporiflygplan,Tp 79 (), anskaffades i början av 1950-laiet. Enligtchefen för flygvapnet är flygplanstypen omodern, har dålig drifiekonomi ochmotsvarar inle flygvapnets behov av snabba transporter i krig. Flygplanet behöver därför ersättas. Fördelningen avkostnaderna på delprogram framgår av följande tabell (prisläge ;milj. B3LA-aliernalivet redovisas på de övre raderna i tabellen och A 20-allernalivelpå de undre. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet Summa 1979/84 För liera delprogram gemensamma Justering på grund av överplanering m, m. Betalningsmedlensfördelning på anslag framgår av följande tabell (prisläge ; milj.kr.). B3LA-alternativet redovisas på de övre raderna i tabellen och A 20-alternaiivet på deundre. 1978/79' Summa 1979/84 Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 46 Planerad personalutveckling (antalanställda) inom huvudprogrammet framgår av följande tabell. 2 099 2314 4 500 2 107 2 295 4 400 2 078 2 256 4 300 2 054 2215 4 200 2 025 2 105 4 100 Överbefälhavarenhar utarbetat programpian för del militära försvaret, ÖB 79-84. Planeringen hargenomförts mot bakgrund av försvarsbeslut, regeringensplaneringsanvisningar samt statsmakternas beslut om en ny befälsordning,försvarsmaktens centrala ledning och vissa organisationsfrågor inom försvaret. Överbefälhavarenvidhåller inledningsvis sin tidigare redovisade uppfattning atl försvarsmaktenbör ha en operaliv styrka enligl nivå A i ÖB 77-82. Om försvaret skall kunnalösa de uppgifter inom den svenska säkerhetspolitiken som angavs i försvarsbeslutetkrävs enligt överbefälhavaren ytterligare medelredan under nuvarande försvarsbeslutsperiod. Den planering somhar genomförts visar enligl överbefälhavaren atl försvarsmaktens möjligheter auverka operativt begränsas allvarligt redan under innevarandeförsvarsbeslutsperiod. De negativa konsekvenserna blir inom vissa områdenännu allvarligare som följer därpå. Vid sinanalys av de ekonomiska förutsättningarna för försvarsmaktens planering konstaterar överbefälhavaren all dessahar försämrats i flera avseendenefter försvarsbeslut. Delta har medfört att äldre förband ochenheter har fått avvecklas tidigare än avsett, att anskaffningen av materiel och anläggningar har försenats eller heltuteblivit samt atl repetitionsutbildningen har minskat. Den snabba höjningenav pris- och lönenivån är en viktigfaktor i detta sammanhang. Denna utveckling kan bara delvis mötas genomraiionaliseringar och ambitionssänkningar. Överbefälhavaren har tillsammans med programmyndigheterna vidtagitåtgärder för alt anpassa ambitionerna till tillgängliga resurser. För att kunnagenomföra den inriktning som anges i ÖB 79-84 krävs enligt överbefälhavarenomfattande och i många fall belydelsefulla förändringar av uppgifter,ambitioner och invanda rutiner. På alla nivåer och inom alla verksamhetsområdeninom försvarsmakten måste ambitionerna och kraven på resurser granskas för alt man skallhitta mindre kostnadskrävande Prop,1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 47 Ansvaret härför ligger hos chefer på allanivåer inom försvarsmak-len. 1programplaneringen för |x;rioden /80-1983/84 har enligl överbefälhavaren eftersträvats att starkt begränsadriflkoslnaderna lill förmån för krigsorganisationensmateriel och för utbildningen. Överbefälhavarenanser vidare au regeringens anvisningar för planeringen innebär altförsvarsmakten åläggs uppgifter som inle ingick i föruisäilning-arna försvarsbeslut. Detta medförenligl överbefälhavaren en ytterligareurholkning av försvaret, om inle erforderliga medel tillförs utöver försvarsbeslutetsekonomiska ram. Överbefälhavarenanger i sin programpian atl del är absolut nödvändigt att den nyabefälsordning, som är under införande, ges goda förulsätlningar redan från starten.Kostnaderna har därför lagts inom försvarsmaktens ram trots atl beslutetom ny befälsordning fattades försvarsbeslut. Annan väsentligverksamhet och anskaffning har fåll utgå eller uppskjutas. Överbefälhavarenhävdar all de särskilda kostnader som hänger samman med den nyabefälsordningen skall täckas genom lillskoll lill försvarsmaktensram. Regeringensanvisningar innebär alt huvuddelen av de kostnader som hänger samman medförsvarets forskningsanstalts omlokalisering inom Stockholmsområdetskall täckas inom försvarsmaktens ram. Överbefälhavaren har inteansett det möjligi au inrymma dessa kostnader. Han hävdar att lokaliseringspoliiiska åtgärder av det slag somdel är fråga om här skall finansieras i särskild ordning. Överbefälhavarenkonstaterar vidare all planeringen inom försvarsmakten inte kan geserforderlig stadga förrän beslut om bl. a. aliackflygeis framlida utformninghar fallats. Om slalsmaklerna beslutar all flygplan B3LA skall utvecklas kräverdetta enligl överbefälhavaren ramtillskoll. Överbefälhavarensträvar efier alt skapa bättre balans mellan å ena sidan materielanskaffningoch utbildning och å andra sidan produktionskostnaderna för dennaverksamhet. Sådana åtgärder försvåras enligt överbefälhavaren när kompensationenför pris- och löneökningar är otillräcklig. Erfarenheterna frånsystemet med priskompensaiion efier nelloprisindex visar klart all del gerotillräcklig ersättning, i synnerhet för löneökningar. Vidare försvarar detförsvarets planering genom de svårigheler att förutse köpkrafts-utvecklingen somdel medför, nytt priskompensalionssyslem är enligl överbefälhavarennödvändigt. Han avser atl senare redovisa erfarenheterna av nuvarande systemoch föreslå regeringen erforderiiga åtgärder. Vid sin analysav försvarsgrenarnas planering finner överbefälhavaren atl armén riskerar att få svårigheter au genomföra denplanerade verksamheten, främst under budgetåren 1979/80 och 1980/81.Handlingsfrihet skall därför enligl överbefälhavaren säkerställas undergenomförandel av verksamheten genomatt materiel beställs först när den ekonomiska siiuaiionen kan överblickas. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 48 Inom marinen ochflygvapnet finns enligt överbefälhavaren risk för likvidiielsproblemunder budgeiårel 1979/80 med eventuella följder senare underprogramplaneperioden. Han avser all noga följa likvidiietsulveck-lingen inom försvaret. Försvarsmaktenshuvuduppgift är invasionsförsvar. Det centrala i försvarsmaktens fredslida verksamhetbör därför enligl överbefälhavaren vara all upprätthålla krigsorganisationens operativastyrka. Liksom skall del militära försvaret grundas på allmän värnplikt. Därigenom kan krigsorganisationenenligl överbefälhavaren ges elt personalinnehåll som kvalitativt ochkvantitativt svarar mot ålagda uppgifter. Rekrytering, utbildning lillbefäl och befälets vidareutbildning skall prioriteras. Handlingsfrihet i fråga om försvarels utveckling på längre siktskall främjas. Den operativastyrkan bestäms främst av krigsorganisationens tillgång ull förband för strid.Denna del av krigsorganisationen skall därför enligl överbefälhavarentilldelas största möjliga resurser. skall utvecklas så attden samlade effekten av samverkande förband blir så hög som möjligt.Kvaliteten hos förbandens utrustning och utbildning differentieras medutgångspunkt i de operativa uppgifterna och tillgängliga ekonomiskaresurser. Insatsberedskapenskall enligt överbefälhavaren kunna anpassas lill rådande läge. Nuvarande mobiliserings- ochinsatsberedskap skall i huvudsakupprätthållas. Underrättelsetjänsten skall inriktas så all erforderligaberedskapsåtgärder hinner vidtas. Fredsorganisalionenshuvuduppgift är enligl överbefälhavaren alt svara för produktion och vidmakthållandeav krigsorganisationen. För att öka de resurser som kan avdelas för atl behålla väl utbildadstampersonal, för materielanskaffning och för utbildning av krigsorganisationen behövskraftfullaåtgärder för att minska driftkostnaderna inom fredsorganisationen, DeUa innebär bl. a.au fredsorganisalionen måste minskas inom alla försvarsgrenar. Därför är del oundvikligtmed sänkta ambitioner och ändrade uppgifter.Målen för utbildningen bör dock i huvudsak slå kvar. Kostnadsminskningarnainom fredsorganisalionen skall enligl överbefälhavaren främst avse administration ochförvaltning samt driftkostnader i övrigt. Inriktningen skall vara atl finna den lägstakostnadsnivå som ger tillräckligt siöd åt försvarsmaktens verksamhet i krig.Personalens möjligheter lill medinflylande, vidareutbildning och personligutveckling lår dock inteeftersättas. Överbefälhavarens inriktning avkrigsorganisaiionsuivecklingen utgår från1977 års försvarsbeslut. Planeringen rörande de viktigaste förbanden framgårsammanfattningsvis av följande tabell. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 49 Infanteribrigader (IB 77) KA-förband (bataljoner eller motsvarande) ' 1 etl alternativ med B3LA behålls Sk 60 längre ochersätts sedan successivt. Överbefälhavarenhar lagt statsmaklernas beslut om försvarets fredsorganisation tillgrund för planeringen av fredsorganisaloriska förändringar. Överbefälhavarenanser all det dessutom är nödvändigt att minska marinens fredsorganisation genom alt avveckla enadministration (KA 4). För den centralaledningsnivån och för gemensamma myndigheter och funktioner har överbefälhavaren planeratin åtgärder i enlighet med statsmakternas beslut (FöU 1977/78:9, rskr 1977/78:174) medanledning av prop. 1977/78:63. De besparingar som förändringarna beräknas gehar tillgodofdrls krigsorganisationen. Personalminskningarnamåste enligt överbefälhavaren fortsätta men även andra möjligheterlillkostnadsbesparingar måste tas till vara. Organisatoriskt underiag saknas för en betydande del avminskningarna under periodens senaredel. Personalstyrkan kommer därför under 1980-lalet troligen au få minskasi lägre takt . Förändringarna avanlalet anställda enligt överbefälhavarens programpian framgår av följande tabell. Militär personal Civilmilitär personal Civil personal - 160 -2 980 harrepetitionsutbildningen enligt överbefälhavaren varit otillräcklig.Åtgärder behövs därför för att öka dess omfattning. Som ett led i detla haröverbefälhavaren satt i gång en ulredning om den framlida repetiiionsulbildningen. 4 1978/79. Nr 100 Bil. Prop.1978/79:100 Bilaga 7 Försvarsdepartementet 50 I linje medstatsmakternas beslut om försvarsmaktens centrala ledning har myndigheter inomhuvudprogrammen Central och högre regional ledning samt Gemensammamyndigheter och funktioner inte upprättat egna programplaner. Programpian för dessamyndigheter har inarbetats i överbefälhavarensprogrampian fördel militära försvaret. Chefen förflygvapnet har inte kunnat inrymma ersättning för attack- och skolflygplan m. m.inom tilldelad ram. Planeringen inom flygvapnet kan enligtöverbefälhavaren inle slutligt bedömas förrän beslut har fållats i flygplansfrågan. Cheferna för arménoch marinen har särskilt redovisat verksamhet som inte ryms inomtilldelade ramar Överbefälhavaren har inte funnit anledning atl därför omfördelaresurser mellan huvudprogrammen. Chefen för marinenhar framfört avvikande mening om avvägningen inom försvarsmakten. Hankan inte godta de konsekvenser för marinens utveckling somblir en följd av avvägningen. Enligtöverbefälhavaren finns del inte någraskäl som talar för att medel bör föras över från andra områden inom försvarsmakten till marinen. Om ytteriigare resurser skulle tillföras försvarsmakten, skulle marinens behov enligtöverbefälhavaren ändå inte tillgodoses först. 3.4.6 Arbetsgruppen för rationaliseringsverksamhet m. m.inom försvarsdepartementetsverksamhetsområde beslutvid /om försvarsmaktens centrala ledning (prop.1977/78:63, FöU 1977/78:9, rskr 1977/78:174) innebär att försvaretsplanerings- och ekonomisystem skall betraktas som etl system för ledning av allverksamhet i fred inom det militära försvaret. Mot bakgrund av bl. a. detla beslut är det naturligt att manöverväger försvarets rationaliseringsinstituts och andra fackmyndighetersframtida verksamhet. En arbetsgrupp' inom har utarbetatpromemorian (Ds Fö 1978:5) Rationaliseringsverksamhetm. m. inom försvarsdepartementets verksamhetsområde.