prop · G20341 · 1978-12-31 00:00:00 — Man instämmer i utredningens påpekande atl del finns brister idagens tandläkarutbildning såsom exempelvis att den nuvarande utbildningen integer de studerande en tillfredsställande biologisk grundsyn pä odonlologiskaproblem och på sin framtida roll inom tandvården. Beiräffande de biologisktmedicinska grundvetenskaperna anser arbetsgruppen alt en viss ökning i kemioch fysiologi är befogad i förhållande lill utredningens förslag. Arbetsgruppenvill dessutom understryka vikten av att undervisningen på tandläkarlinjen i demedicinskt-biologiska grundvetenskaperna ges en odontologisk inriktning och itillämpliga delar integreras med den kliniska utbildningen. Förebyggande tandvård upptar en stor del avundervisningen i ämnen såsom cariologi, parodontologi och pedodonii.Arbetsgruppen anser det vara av värde att de studerandes kliniska verksamhetredan från början fär en profylaktisk inriktning och atl den första patientkontaklen Prop1978/79:41 20 utformas på ett härför lämpligt sätt. Dessutom borensammanfattande bild av det förebyggande landvär dsarbetei ges genom en kurs i landhälsovärdi slutet av utbildningen. Beiräffande förbättrade möjligheter för den studerande atttillgodose patientens totala vårdbehov konstaterar arbetsgruppen atl patientersom ges vård vid odontologisk fakultet oftast får en fullständigbehandling utförd. Det är dock vanligt all patienten genom remiss till olikainstitutioner kommer att behandlas av flera studerande. Arbetsgruppen ser detangelägel alt den studerande sä tidigt som möjligt får utföra fullständigbehandling av varje patient. Det är dock ytterst en fråga om patienltillgång.Är patienttillgången stor- kan man finna patienter med ett vårdbehov av enomfattning och svårighetsgrad som är lämplig för varje utbildningsnivå. Kandetta inte erhållas bör den studerande i början av den kliniska utbildningenha möjlighet alt utföra enstaka fyllningar eller annan behandling ochläraren/tandläkaren är ansvarig för patientens fortsatta - totala -tandvård.Under den senare delen av utbildningen vid fakultet bör verksamheten ommöjligt vara sä organiserad att den studerande får utföra totalbehandling. Föratt ytterligare förbättra helhetssynen på patienten föreslår arbetsgruppen attterapikonferenser organiseras i form av integrerad kursgivning under slutet avutbildningen. Det måste dessutom förutsättas atl verksamheten under en ettårigallmäntjänstgöring (AT) kommer alt medge totalbehandling av patienten. Arbetet inom odontologien kräver ett ökat hänsynstagandetill sociala faktorer. ansåg att undervisningen i socialodonlologikunde täckas inom de nuvarande ämnen och kurser som ges. Arbetsgruppen anserdock att del finns skäl att ytterligare markera detta viktiga område. 1nuvarande studiegång ges en kurs i socialodontologi omfattande ca 10 timmar.Det är arbetsgruppens mening alt denna samlade kursgivning bör öka.Undervisningen i socialodontologi skall bl.a. omfatta odontologiens ekonomiskaaspekter, produktivitet, samhälls- och beteendevetenskapernas utnyttjande inomtandvärden samt den enskildes och tandläkarens del i det totala hälsovårdsarbetel. Arbetsgruppen har via enkäter lill fakulteterna, vissaklinikchefer och landvårdschefer samt till vissa studerandegrupper efterfrågatsynpunkter på ämnesinnehållet i en helt ny utbildningsplan. Sålunda önskadesatt följande moment skulle införas eller i förekommande fall utökas i en nyutbildningsplan. Introduktionskurs (finns i den nu gällandeutbildningsplanen) Genetik (ges i viss mån vid kurs i ortodonti) Akutsjukvård (ges i viss mån vid kurs i oral kirurgi) Hygien (ingår delvis i medicinsk- och oral mikrobiologi) Ergonomi (finns i utbildningsplanen) Näringslära (ges i vissa kurser bl.a. i kemi, cariologi, pedodontioch proletik) Geriatrik inkl. gerodonii (ges i viss mån av proletik) Prop1978/79:41 21 Arbetsgruppen finner de framförda önskemålen berättigadeoch anser all de bör beaktas vid utformningen av den nya utbildningsplanen. I direktiven för arbetsgruppen ingår all beräknaeffekterna av en förkortning av studietiden vid fakultet med en terminsamtidigt som man inför en obligatorisk allmäntjänstgöring i folktandvården omfattandeett år. Denna nedskärning kan antingen göras procentuell () om manräknar med att hälften (5 terminer) av nuvarande studietid är kliniskutbildning, eller genom en mera selekliv reduktion av undervisningen i vissaämnen. Undervisningens omfattning skall givelvis bestämmas av de undervisningsmålman har för varje enskild kurs. 1 de målformuleringar som finns ularbetade iolika ämnen finns ingen beräkning av den tid som krävs för enskilda moment. Atlulföra dessa beräkningar torde vara en angelägen arbetsuppgift förinstitutioner och linjenämnder. För att nå de uppsatta utbildningsmålen trots en reduktionav utbildningstidens längd föreslär arbetsgruppen alt undervisningsperiodenslängd ändras frän 16 (effektiv tid av del akademiska årets 20-veckorsterminer)och att eventuell kompletteringslid förläggs utanför dennaundervisningsperiod. Nuvarande utbildning är i princip uppdelad i Irehuvudavsnitt. Det första avser studier i grundläggande teoretiska ämnen avallmän biologisk/medicinsk karaktär. Dessa ämnen utgöres av anatomi,histologi, fysiologi, kemi och bakteriologi. Dessutom ingår i detta avsnitt nägramindre omfattande odontologiskt betonade ämnen nämligen oral histologi,tandanatomi och propedeutisk betlfysiologi. Detla avsnitt inleder utbildningenoch omfattar ett ärs studier. Det andra huvudavsnittet, som kan benämnas den propedeutiskadelen av utbildningen, avser atl ge de kunskaper och den förberedande träningsom krävs för det kliniska arbetet. Dessa studier omfattar odontologiskteknologi (med omfattande träning pä modeller "fantomer"), oraldiagnostik (med tjänstgöring vid fakulteternas allmänna patientmottagning),patologi, farmakologi och allmän kirurgi. Även detta avsnitt omfattar ett årsstudier. Del tredje huvudavsnittet, som kan benämnas den kliniskadelen, inleds med kurser i oral kirurgi, oral patologi, medicin ochpsykologi/psykiatri. Prekliniska kurser ges i odontologisk röntgendiagnostik, ortodonti,klinisk betlfysiologi och endodonti. Den kliniska undervisningen i dessa ämnensker under senare terminer varunder undervisningen även ges i cariologi,parodontologi, proletik, pedodonti, oral mikrobiologi, pediatrik, oto-rhino-laryngologi,klinisk tumördiagnostik, rältsodontologi och socialodontologi. Dettahuvudavsnitt omfattar studier och avslutas med landläkarexamen. Prop1978/79:41 22 Undervisningen i de ?.'' ämnena är organiserad i ett 6()-talkurser av varierande längd. Arbetsgruppen instämmer i de förslag lill förändringar somframförts av specialisluiredningen beträffande utbildningens organisationnämligen att den möjliggör en ökad integrering mellan grundvelenskapliga, prekliniskaoch kliniska ämnen, att den förbättrar möjligheterna att tillgodose patienternastotala vårdbehov samt alt den ger tidig introduktion i klinisk metodik och kliniskaproblem. En utgängsprinkt för utbildningsplaneringen inom den nyahögskolan är alt främja återkommande utbildning. Den återkommande utbildningenkan ses ur flera olika aspekter. Man kan i enlighet med specialistutredningenbetona tandläkarutbildningen i sin helhet som ett sammanhängande system avgrundutbildning, specialistutbildning och efterutbildning. Grundutbildningenskall leda fram till en yrkeskompetens och dessutom vara ett underlag förforskarutbildning och specialistutbildning. 1 delta sammanhang bör man ocksåunderstryka all utbildningen till tandläkare inte är avslutad i och medtandläkarexamen. Ny kunskap, nya metoder och nya material tillförs ständigt ochlandläkaren bör genom egen efterutbildning hälla sina kunskaper i takt medodontologiens utveckling. Planen för grundutbildning till tandläkare börsåledes organiseras så att den främjar och underlättar en följande vidare- och efterutbildning. Återkommande utbildning kan emellertid också innebära atlman får en så långtgående samordning som möjligt av yrkesstruktur ochutbildningsstruktur inom ett brett arbetsfält. En sådan samordning kan t.ex.ske genom att kortare utbildningar förs som etapper inom längre utbildningareller sä atl man i varje fall i stor utsträckning fär tillgodoräkna kortareutbildningar inom ramen för längre. Man ger då större möjligheter för denenskilde alt utvecklas inom sitt yrkesområde. 1 ett sådant system föråterkommande utbildning inom tandvårdsområdet skulle tandsköterske-,tandhygienist- och tandläkarutbildning kunna utgöra olika etapper på en ochsamma utbildningsväg. anser att det första studieåret i enny utbildningsplan "utan svårighet bör kunna planeras som gemensamt förutbildning av tandläkare och en eventuellt kommande tvåårig postgymnasialtandhygienistutbildning". Arbetsgruppen anser atl man bör sträva efter att de olikayrkeskategorierna inom tandvärdsområdet i största möjliga utsträckning kantillgodoräkna sig en redan genomgången kortare utbildning inom ramen för enlängre utbildningslinje. I anslutning till gruppens arbete har del närmastgällt alt beakta samordningsmöjligheterna mellan landläkar- och tandhygienislul-bildningen. Arbetsgruppen har inte haft möjlighet atl närmare laställning lill den studielid som en tandhygienist bör kunna få tillgodoräknainom ramen för en ny tandläkarutbildning. En sådan analys kan göras först sedanen mer detaljerad utbildningsplan har kunnat utarbetas. Gruppen utgår dockifrån att man i del fortsatta arbetet noga prövar samordningsmöjligheterna. Enutgångspunkt bör därvid vara ett tillgodoräknande som motsvarar en studietidom högst en termin. Arbetsgruppen anser dessutom att en ny utbildningsplan börunderlätta en samlad och förbättrad diagnostik av sjukliga förändringar imunhålan, underlätta samordnigen av undervisningen i varandra närstående ämnen,vara så flexibel atl den möjliggör förnyelse utan omfattande revisioner, lokalavariationer och särskild studiegång för enskilda studerande. För att i viss mån minska avståndet mellan teori och praktikoch för att bättre utnyttja tillgängliga undervisningsutrymmen förslär gruppenatt ai--betsdagen delas in i fyra pass om vardera tvåtimmar. Dessa pass kan beslå av klinisk tjänstgöring, föreläsning, seminarium,demonstration eller laboratoriearbete. Vidare bör undervisningstiden för varje enskildstuderande inte översliga föreläsningar eller 30 limmar klinisktjänstgöring (med tillhörande föreläsningar, seminarier, demonstrationer ochlaboratoriearbete). Tvä ramförslag lill ny utbildning har utarbetats ;ivarbetsgruppen. dessa ramförslag innebär atl introduktionen i kliniskt arbelekommer tidigt under utbildningen, alt profylaktik introduceras tidigt och attperioder för valfria kurser- förekommer. Det första alternativet syftar till en integrering mellanundervisningen i olika ämnen/discipliner. Undervisningen är indelad i femområden -grundläggande profylaktik, grundvetenskap, diagnostik, terapi och sam-hällsorienteradodontologi. Avsikten är alt underlätta en problemorien-lerad undervisning ochatt möjliggöra en stor lokal frihet att utforma undervisningen inom de angivnaämnesområdena. 1 det andra alternativet har huvudvikten lagts vid attplacera kurserna i en logisk följd. Kurserna är till större delendisciplinbundna men integrerade (icke disciplinbundna) kurser förekommer. Äveni detta förslag är undervisningen indelad i områden. Undervisningen i dessaområden är dock inte begränsad lill i utbildningen såsom i del förstaalternativet. Vad gäller utbildningens ledning och administration delararbetsgruppen specialistulredningens uppfattning atl det är önskvärt altundervisningen sammanförs i block under ledning av blockutbildningskommittéer.Dessa administrativa enheter - block - kan vara uppbyggda på olika sätl. Utbildningen inom de olika blocken avsågs att löpaparallellt genom hela utbildningen med en övervägande del av liden i början avutbildningen ägnad ät de grundvetenskapliga och profylakliska blocken. Underutbildningens senare del skulle undervisningen inom de patologiskt-diagnosliskaoch terapeutiska blocken överväga. Ett annal sätt att indela undervisnigen är att göra enindelning i block, vars undervisning är termins- eller tidsrelalerad. Detlainnebär i princip all endast ett block svarar för undervisnigen under en visstid. För all underlätta övergångar mellan blocken och för atl t.ex.upprätthålla en klinisk tjänstgöring under en i huvudsak teoretiskundervisningsperiod kan mindre tid tas i anspråk av andra block under sammatid. Delta anknyter till alternativ ett av de Ivå ramförslag till ny utbildningsom föreslagits. En tredje möjlighel lill blockindelning är att ämnenagrupperas med avseende pä ämnesinnehåll till siörre ämnesområden pä ett sådantsätt atl varje ämne förekommer i princip endast i ett block. En sådan indelninganknyter till alternativ tvä i de framlagda ramförslagen. Oavsett vilket blocksyslem man väljer förefaller enuppdelning i 4-5 block vara lämplig. Varje sådani block bör under linjenämndenledas av en blockutbildningskommillé. Denna kan antingen bestå avrepresentanter för samtliga ämnen som ingår i blocket och representanter för destuderande. Alternativt kan man ha en mindre kommitté i vilken ingår någraämnesrepresentanter från blocket och dessutom en representant frän något ellernågra av de andra blocken. Exempelvis kan en representant för de klinisktodontologiska ämnena ingå i blockutbildningskommillén för del Prop1978/79:41 24 grundvetenskapliga blocket och på motsvarande sätt kan enrepresentant för de medicinska/biologiska grundvetenskaperna ingå i blockutbildnings-kommiltéernaför de kliniskt odontologiska blocken. Beiräffande resurser för denna nya administration avutbildningen anser arbetsgruppen atl varje blockutbildningskommiité bör få enstudierektorsresurs motsvarande . Denna resurs ärnödvändig underdel inledande skedet av tillämpningen av ny utbildningsplan. Detär möjligt att de administrativa och organisatoriska arbetsuppgifterna kanreduceras något efter ett inledningsskede. Beträffande kostnader för förvaltning och för sekreterarresurseranser arbetsgruppen att en ny utbildning inte föranleder någon förändring. Till grund för arbetsgruppens förslag tillkostnadsberäkningar ligger dels förslag lill fördelning av olikalärarkategoriers tjänstgöringstid, dels beräkningar av undervisningsvolymen ienskilda ämnen i en ny utbildning omfattande nio terminer pertermin och dels beräkning av nuvarande handledartäthel i kliniska ämnenuttryckt som en relation mellan studerandelimmar och lärartimmar. Arbetsgruppen har beräknat kostnaderna för de kliniskaämnena i en ny utbildning dels med utgångspunkt från den handledartäthel somidag finns vid umeåfakulteten och som anses fungera tillfredsställande, delsutifrån en något lägre handledartäthel. Kosinaderna för odontologisk teknologihar beräknats separat eftersom delta ämne på vissa punkter skiljer sig frånövriga kliniska ämnen. Vidare har resurser beräknats för de nya kurser somtillkommer samt för den administrativa ledningen av utbildningen. Arbetsgruppen har även karllagt hur mänga ytterligaretjänster för tandsköterskor och övrig assisterande personal som skulle behövasvid fakulteterna för att uppnå den standard man nu har inom folktandvården. Slutligen har en uppskattning gjorts avövergångskostnaderna för den nya utbildningen under de tre första terminerna. Prop1978/79:41 25 Sammanfattning av betänkandet (DsL 1977:18) Tandvård med odontologiskutbildning och forskning Den kliniska verksamhet som bedrivs i anslutning till odontologiskutbildning och forskning sker vid statliga tandvårdscentraler vid universiteteni , och samt vid enhet i Huddinge.Därutöver har inslilulel en enhet som är or-ganiserad på ett äldresätt vid i . Vid tandvårdscentralerna gesallmäntandvård för barn och vuxna saml specialisttandvård. Ett samarbete skermed respektive folktandvårdshuvudman vilkel bl.a. innebär alt de odonlologiskaklinikernas barn- och ungdomstandvård samt specialisttandvård skall ingå ifolktandvårdshuvudmannens landvärdsplan. För övrig landvård som klinikernautför medverkar folktandvärdshuvudmannen vid rekryteringen av patienter. Vidfolktandvårdens utbyggnad av allmänlandvård för vuxna skall landvårdsproduktionenvid de odontologiska klinikerna beaktas. Omfattningen av tandvården vid de statliga klinikernabestäms av den tilldelning av medel för tandvård som beslutas av staten medutgångspunkt främst i en bedömning av hur mycket landvård som behövs förutbildningen och forskningen. Inkomsterna från landvårdsproduktionen, dvs. patientavgiftersamt ersättningar från folktandvärdshuvudman och försäkringskassa, disponerasej av läroanstalterna. En viss ökning av tandvården vid de odonlologiskaklinikerna har kunnat ske genom att folktandvårdshuvudmännen placerat ettmindre antal egna tandläkare vid klinikerna. Enligt utredningens direktiv har i och med den allmännatandvårdsförsäkringens genomförande och det i samband därmed infördavårdansvaret för folktandvårdshuvudmännen förutsättningarna för tidigare besluti frågor som rör organisationen av landvårdsverksamheten vid högskoleenhetermed odontologisk utbildning och forskning delvis ändrats. Utredningenshuvuduppgift är att undersöka olika organisatoriska modeller under delsstatligt, dels kommunall huvudmannaskap och föreslå den organisatoriskalösning som skapar de bästa förutsättningarna för såväl klinisk utbildning ochforskning som tandvårdande verksamhei. Utredningens arbete påverkas även av de förslag somframlagts av utredning om tandläkarnas specialistulbilning m.m. (Ds S1975: 14). Specialistulredningen har bl. a. föreslagit att en systematisktplanerad specialistutbildning skall införas för all tillgodose del behov av specialisltand-läkaresom kommer alt uppslå. Utbildningen föreslås i första hand ske vid deodontologiska klinikerna efiersom dessa har stor bredd i fråga omspecialisttandvård och handledningsmöjligheler. Föratt så skall kunna ske måstespecialisttandvården vid dessa kliniker byggas ul. För utbildningen föreslåsatt särskilda kommunala tandläkartjänster inrättas med tidsbegränsadeförordnanden. Utredningen har bl.a. genom överläggningar medrepresentanter för berörda högskoleenheter, personal och studerande samtStockholms och Prop1978/79:41 26 läns landstingskommuner och ochMalmö kommuner sökt kartlägga vilka krav som och ställs påden kliniska organisationen. Den nuvarande organisationens funktion med avseendepå dessa krav har studerats. Mol denna bakgr-und har ulredningen sedan utarbetaten principiell organisation som diskuterats med de nämnda parterna. I enlighetmed sina direktiv lägger ulredningen i anslutning därtill fram olika alternativmed dels kommttnall, dels statligt huvudmannaskap. I anslutning till deorganisatoriska modellerna behandlas personalorganisatoriska frågor. Därvidbelyses också konsekvenser vid olika dimensionering av verksamheten. Erfarenheter från berörda högskoleenheter Den odonlologiska fakulteten vid i ärlandets näst äldsta odonlologiska fakultet. Lokalerna är belägna i i enbyggnad som uppfördes för dåvarande landläkarhögskolan i 1946-1949.Byggnaden ligger i anslutning till men skiljs fråndetsamma genom en mellanliggande gata. Antalet inlagningsplatser förtandläkarutbildningen är 100 . Med stöd av avtal äger samarbete rum mellan deodontologiska klinikerna och folktandvården i kommun.Folktandvårdsorganisationen i kommun är bland de mest utbyggda i landet.Särskilt är barntand-vården väl tillgodosedd. Av allmäntandvärden för vuxnasker vid de odonlologiska klinikerna (folktandvård och privaltandläkare84%) och av allmäntandvärden för barn ext par procent. Sina relativt störsla uppgifierhar de odonlologiska klinikerna inom specialisttandvården bl. a. somremissinstans. Å andra sidan karaktäriseras situationen pä specialistsidan iMalmö av en viss parallellitet mellan å ena sidan odontologiska klinikerna och åandra sidan folktandvården. Inom folktandvården ges sålunda omfattande specialisllandvåidinom pedodonii, ortodonti, endodonti och oral kirurgi. Sjukhustandvården skerhelt inom folktandvården. Folktandvårdshuvudmannen har ansett del varanödvändigt atl bygga upp en egen specialislvårdsorganisation för alt klaravårduppgifterna. Odontologiska klinikerna svarar dock för all kvalificeradröntgendiagnostik. Den kanske mest aktuella frågan beiräffande den kliniskaorganisationen vid de odonlologiska klinikerna i är frågan hurpatientrekryteringen lill utbildningen skall säkerställas. Ännu är tillgångenpå sponlansökande vuxna relativt god. Rekryteringen försvåras dock av att det finns relativt godtillgång på landläkare som tandvårdsförsäkringen medfört all kosinadernaför tandvården minskal för den enskilde varigenom del blir svårare alt motiverapatienter atl söka sig till de odonlologiska klinikerna med deras längrebehandlingslider. Rekryteringen av skolbarn har blivit allt svårare beroende påall antalet barn i Malmös centrala delar minskal. Ifråga om patienttillgång för specialiteterna spelar denbefintliga dubbelorganisationen en roll vilkel framgår av följandesammanställning av vård-tillgängen inom kommun och patienltillgången inomspecialiteterna. Sammanställningen pekar i den riktningen atl inom deområden där värdtillgången inom kommunen kan betraktas som tillräcklig och därfolk-tandvärden har egen specialisllandvårdskapacilel är rekryteringen av patientertill de odontologiska klinikerna förenad med problem. Utredningen vill dockockså framhålla att man i pä båda sidor f. n. lägger ned ett omfattandearbete för alt förbättra samarbetet och för att motverka problemen med dubbelorganisalionen.Uppenbart är dock all folktandvårds-huvudmannens ansvar förspecialisttandvården måste leda till att frågan om specialisttandvåidsorganisationensutformning accentueras. En ytterligare väsentlig utbyggnad av speciaiistiandvärdeninom folklandvårdsor-ganisationen vid sidan av de odonlologiska klinikernaskulle med all säkerhet få svåra konsekvenser för patientrekryteringen till deodonlologiska klinikerna. En annan faktor som är av störsla belydelse för de odonlologiskaklinikernas möjligheter all rekrytera patienter och all medverka inom den totalatandvårdsorganisationen är vilken omfattning den tandvård har som ärorganisatoriskt kopplad till utbildningen. Förde odontologiska klinikerna iMalmö har lärarklinikerna varit del viktigaste instrumentet.Lä-rarklinikerna har dock framstått som en alltför liten och otillräckligorganisation för den tandvårdsbas utbildningen och forskningen behöver. Sammanfattningsvis kan man konstatera all de störstafrågorna beträffande de odonlologiska klinikerna i är vilken roll deskall spela inom den totala organisationen särskilt på specialistsidan och hurden kliniska organisationen i anslutning lill utbildningen skal! utformas ochdimensioneras för alt tillräckligt patientundeHag skall skapas. Dessa bådafrågor är nära sammankopplade med varandra. Tandläkarutbildning har bedrivits i . Utbildningen i var den första som organiserades på delnya sättet kiing en tandvårdscentral med heltidsanställda lärare/tandläkare, vilkelskedde /64. Antalet inlagningsplatser är 60 per är. Tandvården i kommun är väl tillgodosedd. Samtligabarn och ungdomar t. o. m. 18 är kan erbjudas kostnadsfri tandvård och ingenstörre kösituation finns för vuxna hos privallandläkarna. Tandvårdscenlralenfungerar som specialisttandpoliklinik. Del kanske mest påträngande problemet i är hur palienlrekryie-ringenskall ordnas med hänsyn lill landvårdssitutionen. De patienter som bäst lämparsig för de studerandes träning är vuxenpatienter som söker för fullständigbehandling. Beträffande dessa föreligger en konkurrenssituation med privattandläkarna.En mycket stor del av de patienter som tas emot faller efter hand bort beroendepå väntelider m.m. Vidare innebär det förhållandet att revisionslandvårdenefter hand ökar relativt i förhållande Prop1978/79:41 28 lill saneringstandvärden och att ett allt större antalpatienter måsle passera för att tillräckligt med ulbildningsurrderlag skallskapas.