prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — framhåller atl även på andra områden pågår försök isyfte att förenkla och underiätta olika arbetsrutiner. Prov pågår bl. a. mednya typerav bokföringsmaskiner och med skrivautomater. mening är del nödvändigt alt utnyttja de möjligheter som står tillbuds för omfördelning av ijänster från distrikt där överkapacitet finns till arbetstyngda distrikt som har brisl påarbetskraft. Personalläget hos många kronofogdemyndigheter - främst istorstadsregionerna-är emellerlidså ansträngt atl personalförstärkningar omgående måsle ske ulan att omfördelning av ijänster avvaktas.Riksskatteverket tillstyrker därfören förslärkning av kronofogdemyndigheterna med 65 tjänster samt medelmotsvarande 43 årsarbetskrafter. Av dessa avses 41 tjänsier förkronofogdemyndigheterna i , två tjänster samt 20 årsarbetskrafter för kronofogdemyndigheterna i län. Nämnden församhällsinformation tillstyrker 7,7 milj. kr. till informationsprojektoch 10,5 milj. kr. till kungörelseannonseringoch framhåller därulöver altlänsstyrelserna bör ges möjlighel att inrätta permanenta informationsfunktioner. Riksantikvarieämbetetkonstaterar atl uteblivna personella resursförstärkningar tilllänsantikvarierna medför att syftet med kulturminnesvårdens regionalaomorganisalion 1976 och en decentraliserad beslutsprocess kraftigt motverkas. Ämbetetstryker under atl resurserna för den statliga kulturminnesvårdens regionalaorganisation måsle byggas ut för atl organisationen skall nå fullverkan. Ämbelet förutsätter att länsstyrelserna ges medel för atl kontinueriigt hållalänsantikvarietjänst besatt genom sakkunniga semestervikarier. Ämbetet anseratl högsta prioritet bör ges dels åt inrättande av kvalificeradebiträdestjänster vid expedition där sådana saknas, dels åtlänsstyrelsernas äskanden om medel för upprättande av program förkulturminnesvården samt lill fullföljande av sektorns deltagande i den fysiska riksplaneringen. Lanlbruksstyrelsenvitsordar atl tillsynen över djursjukvård, djurskydd och livsmedelshanteringkräver allt slörre insatser och alt resurserna för den tillsynsverksamhet som faller inomlänsveterinärernas ansvarsområde behöverförstärkas. På grund av givna besparingsdirekiiv tillstyrker lantbruksstyrelsenendast i begäran om en biträdande länsveterinärtjänst. Styrelsen framhåller dessulom vikten avalt erforderiig biträdeshjälp ställs lill länsveterinärens förfogande. 1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 19 framhåller alt länsveterinärerna har fått starktökandearbeisuppgifteriden regionala livsmedelskontrollen och tillstyrker de avlänsstyrelserna föreslagna förstärkningarna. Verket framhåller särskilt behovet av ijänstersom biträdande länsveterinär i och och län.Livsmedelsverket framhåller slutligen vikten av att erforderiig biirädeshjälpställs till länsveterinärernas förfogande. framhålleratt förstärkning på naturvårdsenheterna i första hand bör ske på följande treområden. De länsstyrelsersom på den allmänna naturvården - för bl. a. täktärenden, vård och förvaltningav naturvårdsobjekt och fysisk riksplanering - har högst två fasta handläggartjänsterär klart underbemannade. Del gäller länsstyrelserna i , , , ,, , , ,och , , och . Tillsynsverksamhetenmåste förstärkas så att resurser bl. a. finns för en samordnad tillsynenligl miljöskyddslagen och lagen om hälso- och miljöfarliga varor. Iförsta hand bör de mest högindustrialiserade länen lå förslärkningar. Utbyggnaden av ADB itillsynsverksamheten enligt miljöskyddslagen bör fortsätta med fyra nya län. I den rådandearbetssituationen på naturvårdsenheterna är en kraftig ökning av anslagenför konsulter, resorochexpenserett sätt att hjälpligt klara bl. a. snabba utredningsuppgifter. Härutöver börlänsstyrelserna i ökad utsträckning redan under innevarande budgetår genominterna omprioriteringar tillse att de mesl angelägna uppgifterna inommiljövärden får resursförstärkningar. Del kan ske bl. a. genom attinriktningen på tjänster som har blivit vakanta noga övervägs och prioriteras.Härigenom bör inle minst naturvårdsenheternas behov av administrativ personal tillvissa delar kunna tillgodoses. Slatens pris- ochkarlellnämnd framhåller att den redan tidigare hårda arbetsbelastningenpå länsstyrelsernas priskontor lill följd av uppdrag för nämndens räkning väntas komma alt skärpasytteriigare . särskilt på de nya uppgifter som läggs på priskontoren som en följd av lagen (1975:985) omtillfällig handel. Priskontorenspersonella resurser är enligt nämndens mening otillräckliga och bör förstärkas med tolv handläggartjänster. Befintliga21 extra handläggartjänster böromvandlas till extra ordinarietjänster. Dessutom krävs en förstärkning på biirädessidan. Konsumentverketstryker under, i likhet med utredningen (H 1976:04) om regionalkonsumentpolitisk verksamhet, alt ökade kansliresurser behövs förhemkonsulenterna. De länsstyrelser som har begärt fasta biträdestjänster bör därför tilldelasmedel för sådana. Vidare bör behovet av anslagsmedel för resor tillgodoses. Överstyrelsen för ekonomiskl försvar betonar vikten avatt länsstyrelsernas Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 20 informalionsberedskap för fredskriser främsl på energiområdetstärks saml framhåller alt de mål som avspeglas i del ekonomiska försvaretsprogramplaner inle får äventyras t. ex. som en följd av besparingsåtgärder vidlänsstyrelsernasförsvarsenheter. Slalens planverkframhåller nödvändigheten av atl planenheierna tillförs ökade resurser för altlillgodose kommunernas behov av service och råd beträffande den översiktligaplaneringen som har initierats eller stimulerats av den fysiskariksplaneringen. Där kvarstår f. ö. beiydande arbetsuppgifter för kommunerna denärmasle åren. Verket prioriterar högst förstärkning av länsstyrelserna i ochNorrbottens län. finner det nödvändigl atl betona alt verkets yttrande överlänsstyrelsernas anslagsframslällningar för /79 fortfarande i alltväsentligt äger giltighet eftersom däri redovisal behov av resursförstärkninginte har lillgodosells. Verket framhåller atl den service som staten lämnarbeträffande fasiighetsregistreringen på åtskilliga håll är klartotillfredsställande. Även lanlmälerienhelernas medverkan i det övriga länsstyrelsearbetetsker på många håll med olillräckliga resursinsalser och svarar inte mot det idagens samhällsplanering växande behovet av att få genomförandefrågor ochfrågor om planeringsunderiag allsidigt belysta. anser det därförnödvändigl alt i en särskild ulredning fastställa lanlmälerienhelernas långsikligaresursbehov. Utredningen bör bedrivas på sådant sätt all dess resullal så långlmöjligt kan läggas till grund redan för anslagstilldelningen för budgetåret1979/80. Utan alt den föreslagna uiredningen föregrips anför verkel följande omlänsslyrelsernas anslagsframställningar för /80. Behovet av atttillföra lant-mäterienheten i län en biirädande överlanimäiare och enarkivassisienlkvarstår. Verket vill dessutom fästa uppmärksamheten på de behov av tjänster som harförts fram av länsstyrelserna i , , , Västerbottensoch . Verkel vill starkt slödja yrkandena från länsstyrelserna iJönköpings och om inrättande av tjänster vilka ersätter inlåning av personalfrån överiantmätarmyndighe-ten.Verket stödjer vidare yrkandena från vissa länsslyrelser av medel för tillfälliga arbetsuppgifter alt användas tillinlåning av personal från det lokala ochregionala lantmäteriet. Verkel understöder vidare kraven på inrättande av Ijänster för arkivvården och alt medel ställs till förfogande för tillfällig personal och för ökade materialkostnader. Oavsettresultatet av pågående mikrografiutredningär en restaurering av befintliga arkiv absolut nödvändig. Verket betonar slulligen vikten av altlänsstyrelsen i beviljas medel för samordnad framställning av ekonomiska kartan och registerkartan. Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 21 Civilbefälhavarnaframhåller alt större delen av kostnaderna för organisationen är all hänföratill personalkostnader för fredskansliet och kosinader för att deltaga i ledningsövningar enligl plan somfastställs av regeringen samt för vissutbildningsverksamhet. besparingsallernativ innebär därför alt personalenpå fredskanslierna och/eller ledningsövningarna måsle reduceras.Utbildningsverksamheten måste även begränsas. Följderna blir en försämring av beredskapen både inomcivilbefälhavarnas och inom länsslyrelsernas krigsorganisation. Civilbefälhavarnayrkar ytterligare fem tjänster - huvuddelen tjänster för handläggare- samtytterligare medel för tilUallig arbetskraftsförslärkning och ledningsövningar. Civilförsvarsslyrelsenframhåller att utvecklingen av samhällsresurserna mot ökadkomplexitet och sårbarhet liksom centraliserings- och specialiseringstendensermedför ökat behov av övergripande planläggning för samordning av de civilaförsvarsinsalserna. Försvarsmaktens behov av stöd från samhällets civilaresurser skärper kraven på samverkan och planläggningsinsatser, Mot dennabakgrund anser alt den civila högre regionalaledningsnivån har fått och kommer alt få ökad betydelse för de samladeförsvarsinsatserna. Slyrelsen biträder uppfattningen att civilbefälhavarnas kansliermåste förstärkas. Överstyrelsen för ekonomiskt försvar finner civilbefälhavarnasäskanden väl motiverade i fråga om både personalökningar vidcivilbefälhavarkanslierna och begärd medelstilldelning för ledningsövningar m. m. Bemanningoch inre organisation vid lokal skattemyndighet och länsstyrelsensuppbördsenhet ochstatskontoret har i ett gemensamt projekl ()redovisat förslag till ändrade arbetsformer m. m. inom uppbördsområdet. Den 21 juni 1978lämnade ochstatskontoret förslag till bemanningoch inre organisation för lokal skattemyndighetoch uppbördsenhet. Förslagel omfattar myndigheternas resp.enheternas totala verksamhet med undantag av den verksamhei som avser medverkan med granskning m. m. vid den åriiga taxeringen. En sammanfattning av förslaget börfogas lill protokollet i detta ärende som bilaga 18:1. Remissyltranden överförslaget har avgelts av samtligalänsstyrelser. Centralorganisationen /SR, Statstjänstemanna- Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 22 förbundet och Föreningen . Ensammanfattning av remissvaren bör fogas till protokollet i deltaärende som bilaga 18:2. Organisatoriskafrågor inom länsstyrelserna (SOU 1978:58) Regeringenbemyndigade chefen för kommundepartementet atttillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över organisationen avlänsstyrelsernas planeringsavdelningar och administrativa enheter m. m. Medstöd av detta bemyndigande tillkallades landshövdingenBengt Lyberg som utredare. Regeringen har sedermera genomtilläggsdirektiv uppdragit åt utredaren att överväga frågan om deorganisatoriska ändringar i länsstyrelserna som föranleds av en utbrytning avlänsdomstolarna. Utredaren överiämnade belänkandet(SOU 1978:58)Organisatoriska frågor inom länsstyrelserna. Sammanfattning överbetänkandet bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 18:3. Remissyttranden över betänkandethar avgetts av ,, , , statskontoret, riksrevisionsverkel,, , statens personalnämnd,statens personalutbildningsnämnd, ,och statens historiska museer, skolöverslyrelsen, lantbruksstyrelsen, statenslivsmedelsverk, ,slatens pris- och kartellnämnd, , överstyrelsen för ekonomisktförsvar, , statens planverk, statens lantmäteriverk, samtliga länsstyrelser, länsstyrelsernasorganisationsnämnd, riksbank. Centralorganisationen SACO-SR,. Naturvårdsdirektörers förening.Länsplanerarnas förening. FöreningenSveriges länsantikvarier, och . En sammanfattning avremissvaren bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 18:4. Länsstyrelserna hari sina anslagsframställningar som eU huvudförslag redovisat ettbesparingsalternativ. Jag anser att medel för nästa budgetår bör beräknas medutgångspunkt från detta alternativ. Vissa delar av verksamheten kommer dockatt undanias härifrån. Jag återkommer till detta längre fram. Skatteförvaltningeninom länsstyrelserna och de lokala skattemyndigheterna harorganiserats om enligl beslut av (prop. 1975:87, SkU 1975:31, rskr1975:229). Organisationen för taxering i första instans byggs ut i eiapper. Utbyggnadenpåbörjades under /76 med 163 tjän- Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Konrunundepartementet 23 /77 tillfördes 275 ijänster /78 438 tjänsier. Under innevarande budgelår omfattar utbyggnaden186 ijänster. har föreslagit en ytterligare uibyggnad /80 med 78 tjänster, varav 46 hos länsstyrelserna och 32 vid delokala skattemyndigheterna.Med sistnämnda utbyggnad skulle länsstyrelsernas personalbehov vara lillgodosett enligtde normer som har lagts till grund för omorganisationen. Enligt samma normeråterstår viss utbyggnad av de lokala skattemyndigheterna. Under föregåenderiksmöte konstaterade skaUeutskottet bl. (SkU 1977/ 78:3) attmervärdeskaltekontrollen var bristfällig och att en förstärkning av denna kontroll varangelägen. Utskottet förutsatte att mervärdeskatteutredningen (Fi 1971:05)skulle ta upp och belysa personalbehovet vid länsstyrelsernasmervärdeskatieenheter. Utredningen tog upp frågan i skrivelse den 1 mars 1978och på grundval härav fick regeringens uppdrag att skyndsamtkartlägga arbetssituationen vid mervärdeskatteenheterna och föreslå de åtgärdersom fordrades. Den 14 sepiember 1978 har verket lämnat en rapport medförslag lill vissa omedelbara åtgärder i avvaktan på att enmera allsidig organisationsutredning kan genomföras. Riksskatteverketsrapport visar enligt min mening atl organisationen och bemanningen avlänsstyrelsernas mervärdeskatteenheter bör ses över. Jag avser att i annatsammanhang föreslå regeringen att vidta åtgärder för en sådan översyn.Arbetssituationen vid enheterna är emellertid sådan att åtgärder inte kananstå till dess att resultatet av denna översyn föreligger.Mot bakgrund härav anser jag detnödvändigt atl förstärka registreringskontrollen samt lednings- och beslutsfunktionerna inom dessa enheter. Jagåterkommer till frågan längre frammen vill redan nu framhålla att förstärkningen med hänsyn till arbetsläget kan behöva göras redan underinnevarande budgetår. Anslagel lilllänsstyrelserna bör i så fall lå merbelastas med den därav föranleddakostnaden. Enligt riksdagensbeslut vid /78 (prop. 1977/78:129, CU 1977/78:26, rskr1977/78:253) fick landets kronofogdemyndigheter bl. a. ny arbetsorganisation.Den nya organisationen genomfördes den för kronofogdemyndigheteni och för övriga kronofogdemyndigheter. Med hänsyn lillverksamhetens art inom skatteförvaltningen och kronofogdemyndigheternasaml till den nya organisation som är under uppbyggnadinom resp. myndighet kan jag inte förorda att medel till de lokala skattemyndigheterna och till kronofogdemyndigheterna skall minskas enligl besparingsalternalivet.Däremot förordar jag en sådan minskning i fråga om medel tilllänsstyrelserna och tillcivilbefälhavarorganisationen. Jag har beräknat minskningen av resp.myndighetsanslag till för länsstyrelserna och för civilbefälhavarorganisationen.Jag har därvid utgått från att skatteförvaltningenhos länsstyrelserna inte skall behöva vidkännas någon Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 24 minskningav den del av myndighetsanslaget som avser denna förvaltning. Enligt riksdagensbeslut vid /78 (prop. 1977/78:170, KU 1977/78:47, rskr1977/78:308) skall de nuvarande länsdomstolarna, dvs.länsskatterälterna,fastighetsiaxeringsrätlerna och länsrätterna, brytas ulfrån länsstyrelserna ochläggas samman till en ny fristående förvaltningsdomstol -länsrätt - i varje län. Som chefen förjustitiedepartementet har redovisat avses utbrytningen ske . Detinnebär att antalet tjänsier hos länsstyrelserna minskar med 675 samt attnära 94 milj. kr. förs över från femtonde lill andra huvudtiteln. De nuvarandelänsdomstolama utnyttjar istor omfattning gemensamma resurser hos länsstyrelserna för bl, a, expeditionsvakts-, telefonist- ochreproduktionsgöromål samt aktuppläggningoch arkivvård. Endast i ett fåtal fall har särskild ijänst varit avdelad eller uteslutande använts för sådana göromål hosdomstolarna. Medel för sådanasärskilda tjänster har räknats av från länsstyrelseansiaget. Länsrätten och kommer under /80i flertalet fall atl fortfarandedela lokaler. Enligt min mening skall länsstyrelsernas resurser för nämnda ändamål utnyttjas gemensami även /80. Det bör ankommapå samt resp. länsstyrelse och länsrätt all senare lämna förslag om hur dessa frågor skalllösas på . Enligt riksdagensbeslut vid samma (prop. 1977/78:156, JuU 1977/78:39, rskr 1977/78:316) skall befogenheten atl utfärdapass flyttas över från länsstyrelsernatill de lokala polismyndigheterna. Överföringen innebär alt länsstyrelsernaspersonal minskar med 58 årsarbetskrafter och länsstyrelseanslaget medca 4,6 milj. kr. Medel förcivilbefälhavarorganisationens verksamhet har anvisats under femtondehuvudtitelns anslag B 1. Enligt min mening bör denna verksamhetredovisas under ett eget anslag. Jag förordar därför att ett nytl anslag B 4. De medel för denna organisationsom har anvisats under det förstnämnda anslaget förs över lill del nyaanslaget. Utredningen med uppdrag att se över organisationen avlänsstyrelsernas planeringsavdelningaroch administrativa enheter m. m. Utredningensuppdrag har utvidgats till att omfatta förutom rubricerade uppgift även frågan om de organisatoriskaändringar i som föranleds av en utbrytning av länsdomstolarna.Utredningen har lill följd av det utredningsuppdrag som har givits åtlänsdemokratikommittén (Kn 1976:04) ansettsig ur stånd att behandla frågan om planeringsavdelningens samordnanderoll gentemot andra regionala organ liksom frågan om formerna för samarbetet med kommuner och landstingskommuner. Utredningen har begränsat sina överväganden beträffandedenna avdelning till i Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 25 huvudsak de ändringar, som föranleds av en utbrytning avlänsdomstolarna, till planeringskansliets roll och lill länsstyrelsensledningsfunktioner. Den administrativaenheten kan ses som elt stöd- och serviceorgan i administrationen avlänsstyrelsens verksamhet. Uiredningen föreslår all uppgifierna på denadministrativa enheien bör renodlas till atl omfatta i huvudsak administrativa frågor och atl enhetens serviceroll börframhållas jämsides med samordningen. Remissinstanserna har genomgående accepteratutredningens förslag om administrativa enhetens roll. Föregen del kan jagansluta mig till ulredningens förslag men finner det i likhet med i län angeläget atl betonaatt rollen inte bara innefattar serviceåtgärder utan även reella fördelningarav resurser, t. ex. i ekonomiska termer,liksom samordnande och policyskapande åtgärder samt uppdrag all vara arbetsgivarföreträdare främst inomarbetsrättens område. Utredningenföreslår att en ny funktion för organisationsfrågor inrättas vid flertaletlänsstyrelser för utvecklingsåtgärder inom områdena administrativrationalisering, ekonomiadministrativ och personaladministrativ utveckling. Enligl utredningensförslag skulle den fogas som en fjärde funktion vid sidan av de nuvarande trefunktionerna för resp. personal, ekonomi och service. Utredningen harockså skissat ett mera långtgående alternativ till omorganisation av administrativa enheien med trefunktioner nämligen organisationsfunktion, personalfunktion ochekonomifunktion. I huvudsak innebär dettaalternativ att den nuvarande servicefunktionen försvinner som självständig funktionoch delas upp på de tre nya funktionerna. Remissinstanserna har genomgående tillstyrkt en förslärkningav administrativa enheterna för detnämnda utvecklingsarbetet. I fråga om dessa arbetsuppgifters inplacering i befintlig organisation resp. val avorganisationsaliernaliv är bilden splittrad. Ett tiotal remissinstanser haranslutit sig till det meralångtgående alternativet. Flera av dem - bl. a. statskontoret, , , i Uppsalalän - har dock framhållit atl förslagel till organisation bör utvecklasyUeriigare innan del kan läggas till grundför ett genomförande. Utvecklingsarbetets inplacering i den befintliga organisationen börenligt några remissinstanser skei någon av de nuvarande funktionerna för personal resp. ekonomi. För egen del anserjag alt det är angeläget att det administrativa utvecklingsarbetet hos länsstyrelsernaförstärks. Jag förordar därför alt vissa personalresurser fördetta ändamål nutillförs länsstyrelsernas organisationsnämnd och några av de störstalänsstyrelserna. Utredningens mera långtgående alternativ är jag inte beredd attta ställning lill utan ytterligare utredningsarbete. Jag förordar därför alt förstärkningen pålänsstyrelserna lills vidareplaceras in i någon befintlig funktion på administrativa enheten. 1 likhelmed statens personalnämnd finner jag det viktigt att betona att Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 26 resurserna avses för utvecklings- och förändringsarbeteinom hela del iniernadministrativa området. Jag vill också ansluta mig tilllänsstyrelsernas organisationsnämnds uppfallning all förstärkningen är avseddalt stödja den administrativa utvecklingen och inte för att överta ansvarel förutvecklingsarbetet. Detta ansvar måste fortfarande ligga hos avdelnings-, enhets-och funktionschefer, var ochen inom sitt verksamhetsområde, Uiredningen harföreslagit att restriktioner från centralt håll bör begränsas för att ökalänsstyrelsernas handlingsutrymme. Sålunda tas frågor upp om de cenlralamyndigheternas inflytande över länsstyrelserna vid tjänstetillsättningar, omlänsstyrelsernas ekonomiadministraiiva system, om ansvarsfördelningenmellan vissa cenlrala ämbetsverk och länsstyrelserna m.m. Frågorna är - medundanlag av de centrala myndigheternas inflytande i samband medtjänstetillsättning - inte av den arten alt de för sin lösning kräver beslul av . Jag avserdärför att ta upp dem i annat sammanhang. 1970:103(sid. 141) framhöll föredraganden beträffande förhållandet mellan centralamyndigheter och länsslyrelsema bl. a. följande: "Jag finner det t. ex.uppenbart atl den cenlrala myndigheien bör äga inflytande på tillsättningen av sådana tjänster ilänsstyrelsen som har en markant anknylning till myndighetens arbetsområde. Den centralamyndigheten bör sålunda fä yttra sigi sådana tillsätiningsärenden antingen de avgörs av Kungl. Maj:i eller av ." Förslagetgodtogs av (KU 1970:34, rskr1970:248, SU 1970:132, rskr 1970:308). Utredningen har föreslagit att det obligatoriska samrådet i tillsättningsfrågor skallbegränsas til! samråd i fråga om chefstjänster inom resp. central myndighetsverksamhetsområde. Frågan omobligatoriskt samråd har berörts bl. a. av , som framhåller att verket oftast saknar lillräckligpersonkännedom och menar alt dessmedverkan inte kan bli meningsfull. Verket förordar att det obligatoriska samrådet i tillsättningsfrågor skall slopas.Övriga remissinslanser som har berörtfrågan har huvudsakligen synpunkter på vilka tjänster som skall omfatlas avsamråd vid tillsättning. För egen del kan jag inte finna att tillräckliga skäl har förebragis för atl slopa delobligatoriska samrådet vid tjänstetillsättning.I frågan om vilka tjänster som skall omfattas av sådant samråd lorde det -liksom - ankomma på regeringen atl lämna erforderliga föreskrifter. Del sätt på vilketsamrådsförfarandel skall genomföras har inte reglerats. Enligl min mening ärdet angelägel att samrådet sker påenklast möjliga sätt - en skriftväxling lorde inle alltid vara nödvändig - så atl förfarandet intefördröjer tillsättningsbeslutet. Kameral- och uppbördsavdelningen i Slockholms län Organisationen förde administrativa frågorna hos i ärannorlunda än i övriga län. I ingår frågorna i en avdelning - kameral-och uppbördsavdelning - som dessulom har uppgifter Prop.1978/79:100 Bilaga 18 Kommundepartementet 27 Avdelningen är indelad i fyraenheter nämligen en kameralenhel,en personalenhet, en uppbördsenhet och en dataenhet. Utredningen harföreslagit all en mindre grupp allmänna förvaltningsärenden skallflyttas över från kameral- och uppbördsavdelningen till förvaltningsavdelningensamt att de adminislativa frågorna skall organiseras enligt utredningens förslag om ett meralånglgående alternativ dvs. en organisationsenhet,en personalenhet och en ekonomienhet.