prop · G203125 · 1978-12-31 00:00:00 — medförslag om tilläggsbudget III till statsbudgeten för /79; Regeringenförelägger vad som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprotokoll för den åtgärd och det ändamål som framgår av föredragandenashemslällan. Ipropositionen föreslås utgifter m. m. på tilläggsbudget III lill statsbudgetenför innevarande budgetår. Deanslag som begärs uppgår lill ca 2670,7 milj. kr., varav ca 2069,8 milj. kr. pådriftbudgeten och ca 600,9 milj. kr. De största anslagen pådriftbudgeten föreslås gå lill sysselsällningsskapande åtgärder, byggande av statiigavägar samt svenska FN-styrkors verksamhet utomlands. De största anslagen på kapilalbudgetenavser förlagslån till domänverket samt köp av aktier i . Sammanlagtha nu begärts eller anvisats på tilläggsbudget till statsbudgeten förinnevarande budgetår med ca 16373 milj. kr. Närvarande: statsministern . ordförande, ochstatsråden . Mundebo, , , , , ,, . , , De , , , , , Föredragande: statsråden , , , ,, , . , De , , , ,Bondeslam Proposition med förslag om tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /79 Statsråden föredrar förslag till i frågorangående anslag m.m. på tilläggsbudget 111 lill statsbudgeten för budgetåret1978/79. Anförandena redovisas i underprotokollen för resp. departement. Statsrådet anför: I prop. 1978/79:87 harregeringen föreslagit att slalen skall lämna finansiellt stöd till Loussavaara-KiimnavaaraAB om totalt 835 milj. kr., varav 135 milj. kr. avser sysselsättningsfrämjande åtgärder. Regeringenhar i prop. 1978/79:104 föreslagil alt 114,3 milj. kr. anvisas för alt fmansielllrekonstruera . Vidare har regeringen i prop. 1978/79:124 föreslagilall 570 milj. kr. anvisas för statens förvärv av varvsrörelse m. m.Regeringen har i prop. 1978/79:126 föreslagil alt 94,5 milj. kr. anvisas påtilläggsbudget för tidigareläggningar för vissa investeringar m. m. inom . Dessutom har regeringen i prop. 1978/79:127 föreslagit atl100 milj. kr. anvisas lill ålgärder för att främja sysselsättningen i Norrbotten.I prop. 1978/79:106 har föreslagits att anslag förs upp på tilläggsbudget förexportkreditbidrag. Jag hemställer att regeringen föreslår att besluta om anslag m.m. på tilläggsbudget 111 tUlstatsbudgeten för /79 i enlighet med de förslag som föredragandenahar lagt fram. Regeringen ansluter sig till föredragandenas övervägandenoch beslutar att genom proposition förelägga vad föredragandena haranfört för den åtgärd eller det ändamål som föredragandena har hemställt om. 1978/79:125 3 Regeringen förordar att de anföranden som redovisas iunderprotokollen och en sammanslällning över de anslag som regeringen begärskall bifogas proposilionen som bilagor 1- 16. Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten /79 såvitt avser verksamhetsområde m. m. [1] A 3. Inventarier för beskickningar, delegationeroch konsulat. statsbudgetenför innevarande budgetår har under denna anslagsrubrik förts upp ettreservationsanslag av . Medlen är avsedda för anskaffning,projektering, produktion och förvaltning av inredning och inventarier vidkansli- och bostadsfastigheler för utrikesförvaltningen. Sedananslagsberäkningen för /79 gjordes har behov uppkommit av vissinrednings- och inventarieanskaffning vid ett antal utlandsmyndigheter bl. a.i samband med icke förutsedda omdispositioner samt nyanskaffningar avkanslilokaler och personalbosläder. Det behov av extra medel om . somuppstått till följd härav bör täckas med tilläggsanslag. Med hänvisning till ovanslående hemställerjag altregeringen föreslår att till Inventarier för beskickningar, delegationer ochkonsulat pä lilläggsbudgel III lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisa ett reservationsanslag av . Anmälan till tilläggsbudget 111 till statsbudgeten /79 såvitt avser försvarsdepartementets verksamhetsområde [1] H 9. FN-styrkors verksamhet utomlands. Medel för ensvensk militär styrka i FN-tjänst anvisades första gången på tilläggsstat till rikssiatenför /57 (prop. I9.S6:198, SU 1956:179. rskr 1956: 539). Därefterhar ytteriigare medel anvisats för svenska FN-styrkors verksamhet.Medel för de åriiga utgifterna inom för att rekrytera, utbilda ochorganisera den svenska beredskapsstyrkan m. m. anvisas sedan budgetåret1965/66 under förslagsanslaget Beredskapsstyrka föi' FN-tjänst. Medel för FN-styrkornasverksamhet utom och för viss personal vid ständigarepresentation i FN samt - fr. o. m. -för observatörer i FN-tjänstanvisades budgetåren 1965/66- 1971/72 under reservationsanslaget Kostnader försvenska FN-slyrkor m.m. Fr.o.m. /73 har medel för FN-slyrkomasverksamhet utom anvisats under anslaget FN-styrkors verksamhetutomlands. Sammanlagt har för svenska FN-styrkors verksamhet anvisats1 . på tilläggsstat och tilläggsbudget. Därav har 60 milj. kr.anvisats för alt täcka utgifterna för FN-styrkan på Cypem, FN-styrkan iMellersta Östern och FN-observatörer samt förvissa oförutsedda utgifter (prop, 1978/79:25 bil. FöU 1978/79:10. rskr1978/79:96). Del av ifrågavarande kostnader avses bli ersatt av FN.Intill den har från FN influtit . Sverigesfordran hos FN enligt framlagda krav uppgick den till72906023 kr. Ersättningar som flyter in från FN tillgodoförs statsbudgetensinkomsttitel Övriga diverse inkomster. 1978/79:125 8 Genom beslut har tiden för den svenskaFN-insal-sen i förlängts t. o. m. den 24 april 1979.Utgifterna beräknas till ca 6,3 milj. kr. för månad eller för lidenjanuari-juni 1979 sammanlagt 37,5 milj. kr. Genom beslut hartiden förden svenska FN-insal-senpå Cypem förlängts l.o. Utgiftema har beräknats till ca4,9 niilj. för månad eller för tiden sammanlagt 29,5milj. En allmän medelsreserv av 3 milj. kr. bör beräknas medhänsyn lill eftersläpande sjukvårdskostnader för lidigare kontingenter samtvissa utgifter som kan bli nödvändiga vid en avveckling av konlingentema. Antalet observatörer i FN-tjänst uppgick den I januari1979 till 41. Medelsbehovet för dessa kan beräknas till . för månadeller för tiden sammanlagt 3,5 milj. kr. Vid utgången av fanns ett underskott på . under anslaget FN-styrkors verksamhei utomlands. Behovei av ytterligare medel för FN-styrkor i Mellersta Östemoch på och för observatörer uppgår alltså till (37 500000-1-29500000 + 3000000+3 500000-1- I 583 100) , avrundat 75 milj, kr. Medlen börliksom tidigare anvisas uianför utgiftsramen för det militära forsvaret. Med hänsyn till att många osäkra faktorer ligger ianslagsberäkningen kan det bli nödvändigt att även i fortsättningenförskottsvis läcka ulgifter för ifrågavarande ändamål från anslaget lilloförutsedda utgifter. Dessa utgifter bör slutligt belasta anslaget FN-styrkorsverksamhet utomlands. Frågan om deras täckning bör få las upp . Jag hemställer all regeringen föreslår alt till FN-styrkors verksamhet utomlands pätilläggsbudget III till statsbudgeten för /79 anvisa ellreservationsanslag av . 1978/79:125 9 Föredragande: statsrådet såvitt avser frågan under punkten I; statsrådet såvitt avser frågan underpunkten 2 Anmälan tUI tilläggsbudget 111 till statsbudgeten /79 såvitt avser verksamhetsområde A. m. m. [I] A 2. Under denna rubrik har i statsbudgeten /79 anvisats ett reservationsanslag av 19 milj. kr. Den utredningsverksamhetsom bekostas från anslaget har under budgetåret blivit mera omfattande ochkostnadskrävande än vad som kunde förutses vid anslagsberäkningen höslen 1977.Jag räknar nu med ett ytterligare medelsbehov av 4,7 milj. kr. Jag hemsläller atlregeringen föreslår alt lill Kommittéer m. m. pä tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för budgetårel 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 4 700000kr. [2] Garanti tUl för pensionsåtaganden.Riksdagen fattade beslut om en ny organisation för läkemedelsförsörjningenatt lillämpas fr. o. m. den . Beslutet innebar all ett för ändamåleinybildal aktiebolag skulle överta ansvarei för upphandling och distribution avläkemedel från det tidigare apoteksväsendet. bildades i augusti1970. Genom lagstiftning höslen infördes ändradeavdragsregler för kostnader för tryggande av pensionsåtagande m.m. (prop.1976/77:48, SkU 1976/77:14. rskr 1976/77:102, SFS 1976:1099-1101). De nya reglemainnebär bl. a. all begreppei allmän pensionsplan som är av avgörande belydelsenär del gäller atl bestämma ävdragsrällen för koslnader för pensions- Prop.1978/79:125 10 ulllistelser - h;u" utvidgats nägot i förhälUindc lilltidigiirc gällande regler. 'ilcdcs har t.ex. i punkt 2 e andra siycket avanvisningarna till 29 § kommunalskattelagen (1928:370). KL. föreskrivits attmed allmän pensions-plan avses i KL. i fall där pensionsåtagande enligt allmän pensionsplaninte föreligger, bl.a. pensionsåtagande som har lämnats av statligt företag ochför vilket staten har lämnat borgen. Bakgrunden till förslaget ärden huvudregelsom gäller när allmän pensionsplan inte föreliggei- och som innebär att medallmän pensionsplan skall likställas pensionsåtagande som ryms inom vad som ärsedvanligt enligt allmän pensionsplan. För avdragsrätt krävs enligt huvudregelnvidare att pensionsåtagande som inte har tryggats genom pensionsförsäkringeller avsättning till stiftelse skall tryggas genom kreditförsäkring. 1976/77:48 anförde chefen för budgetdepartementetatt den nämnda nya bestämmelsen i första hand avser aktiebolag i vilka statendirekt eller indirekt äger huvuddelen av aktierna. Det påpekades att det förekommeratt sädana företag - trots att de lämnar pensionsutfästelser som till sittinnehåll är i stort sett likvärdiga med allmän pensionsplan - antingen saknarpraktiska möjligheter att krcditförsäkra utfästclsema utan statlig borgen ellerändå med hänsyn till omständigheterna bör kunna få ersätta kreditförsäkring medstatlig borgen. Den omständigheten att staten lämnar borgen för utfästelsernatorde medföra att dessa får likställas med allmän pensionsplan. Det tordedärvid beaktas att ett sådant borgensåtagande klaver riksdugens medverkan ochatt därigenom får möjlighet att allsidigt pröva lämpligheten av attett visst statligt företag befrias från kravet på kreditförsäkring. Chefen förbudgetdepartementet förutsatte därvid att som underlag för sinbedömning har tillgång till yttrande frän . I skrivelse har Apoteksbolaget ABanhållit om statens borgen för bolagets pensionsförpliktelser. Bolagetsverksamhet regleras i ett avtal med staten. Enligt avtalet har Apoteksbolagetåtagit sig att infria de pensionsutfästelser, vilka grundar sig på bestämmelsersom före utgången av utfärdats av Kungl. Maj:t och som avserapoteksinnehavare och apoteksanställda samt deras efterlevande, ävensom vissaandra statens pensionsåtaganden. Pensionsskulden enligt detta åtagande uppgårf n. till ca 350 milj. kr. Apoteksbolagets tjänstepensioner är reglerade genomkollektivavtal. gällande avtal, som slöts , ansluler sigbeträffande förmånsnivåer m, m. till den s. k. ITP-planen som gäller förflertalet tjänstemän inom industri och handel. Bolaget administrerar självt pensionsberäkningaroch pensionsutbetalningar. Pensionerna betalas ur bolagets löpande inkomsler. F.n. uppgår antalet pensionärer lill omkring 2000 personer och antalet anställdamed pensionsrätt till ca 9 500 personer. Härtill kommer utfästelser omframtida livräntor till ca 3 000 personer som slutat sin anställning i bolageteller i det lidigare apoteksväsendet. Prop.1978/79:125 II Apoteksbolagets pensionsskuld utgjorde vid utgången av år1977 ca 730 milj. kr. I bokföringen fanns avsatt sompensionsskuld ca 380 milj. kr. utgörande pensionsåtaganden gjorda efterbolagets bildande. De från det tidigare apoteksväsendet övertagnapensionsåtagandena har således inte skuldförts. Yttrande över bolagets skrivelse har inhämtats från . Riksskatieverkei har granskat Apoteksbolagets pensionsplanoch finner att bestämmelsema i denna inle ulgör hinder för bifall till bolagetsanhållan. Inte heller syns några övriga omständigheter föreligga som utgör hinderfor bifall. svarar enligt avtal med staten lörupphandling och distribution av läkemedel. Bolaget ägs till huvudsaklig del avstaten och har legalt monopol på detaljhandeln med läkemedel. Som riksskatteverketsgranskning visat ulgör pensionsbestämmelsernas innehåll inget hinder för ettjämställande med allmän pensionsplan. Enligt gällande lagsiiftning är bolagets pensionsavsätlningarinle avdragsgilla vid beskattning innan de tryggats med kreditförsäkring ellerdylikt. En sådan kreditförsäkring kan dock endast erhållas om bolagets helapensionsåtagande är upptaget som skuld i bokföringen. Så är, som lidigareredovisats, ej fallet med de pensionsåtaganden som bolaget övertagit och vilkaavser personal inom den tidigare apoteksorganisationen. Mot denna bakgmnd ärdet således inte möjligt för Apoteksbolaget alt erhålla den nödvändigakreditförsäkringen. För att pensionsåtagandena i beskattningshänseende skallkunna jämställas med allmän pensionsplan och därigenom avsättningarna tillpensionsreserven till fullo skall bli avdragsgilla vid beskattning krävs engaranti från staten. Genom att bolaget har legalt monopol innebär en garanti inleen förmån som snedvrider konkurrensen. Det pensionsåtagande som inte ärskuld-fört, och som således är orsaken till all kreditförsäkring ej kanerhållas, har övertagits från det tidigare apoteksväsendet. Med hänsyn härtilloch mot bakgrund av att bolaget bör beredas samma möjligheter som flertaletandra förelag alt dra av sina pensionsavsättningar vid beskattning förordarjagatt bolaget beviljas en statlig garanti för sina pensionsutfästelser. Avprincipiella skäl anserjag att bolaget lill statsverket bör ulge premie förden kreditförsäkring som denna statliga borgen innebär. Bolaget bör alllså åriigentill . m. belala in ett belopp som motsvarar vaden kreditförsäkring skulle ha kostat. En sådan garanti medför att bolagets samtliga avsättningari bokslut till pensionsreserven intill pensionsskuldens faktiska akluellabelopp skall vara avdragsgilla vid beskattning så länge bolaget tillämpar en pensionsplanav nuvarande principiella utformning. Med hänsyn till bolagets karaktär innebärgarantiåtagandel dessutom närmast en formell förpliktelse att be- Prop.1978/79:125 12 lasta driftbudgetens inkomsttitel Pensionsmedel m.m. förbolagets pensionsåtaganden i det fall bolaget inte skulle kunna bekosla dem avegna medel. En statlig garanii för Apoteksbolagets pensionsåtagandenär enligt min mening endast en temporär lösning av del akluella problemel. Påsikt bör frågan lösas genom atl bolaget i sin redovisning som skuld tar uppäven de från det tidigare apoteksväsendet övertagna åtagandena. En sådan skuld-föringfår ske i den takt som medges av bolagets rörelseresultat. En lämplig riktpunktför bolagels planering bör kunna vara att åtgärden genomförs under entioårsperiod. Vid utgången av uppgick bolagets pensionsskuldtill ca 730 milj, kr. och f. n. uppgår den till ca 765 milj. kr.Pensionsskuldens tillväxt beror på löneökningar, ökningar av utgåendepensionsförmåner och av antalet pensionsberättigade. Med hänsyn tillpensionsskuldens framtida tillväxt bör garantin bestämmas till högst I 000milj. kr., vilket innebär alt frågan ånyo fär understäUas ompensionsskulden växer över detta belopp. Med hänvisning till vad jag har anfört i det föregående hemställerjagatt regeringen föreslår att utfärda en statlig garanii för pensionsförpliktelservid inlill en pensionsskuld om I . 1978/79:125 13 Anmälan till tilläggsbudget III till statsbudgeten /79 såvitt avser verksamhetsområde [1] A 2. Kommittéer m.m. På statsbudgeten för innevarandebudgetår har under ifrågavarande anslagsrubrik anvisats ett reservationsanslagav 6,7 milj, kr. Med beakiande av disponibel reservalion på anslagel vid ingångenav budgetåret av avrundat , finns totalt . alt lillgå.Detta belopp bedömdes olillräckligt. Jag hemställde därför att regeringen skulleföreslå alt på tilläggsbudget 11 till statsbudgeten för innevarandebudgetår anvisa ett reservationsanslag av . (rskr1978/79:138) har anvisat detta belopp. Således finns totalt . Även detta belopp bedöms numera otillräckligl med hänsyn till ökadekostnader för bl. a. (1977: 01), (1977:02) och Lufttransporlulredningen (1978:07). Ett ytterligare medelsbehovom avrundat , föreligger således. Jag hemställer atl regeringenföreslår att lill Kominiliéer m.m. pä tilläggsbudget III lillstatsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av 400000kr., varav hälften all avräknas mot automobilskattemedlen. [2] B 3. Byggande av statliga vägar. Under rubrikenByggande av statliga vägar har på statsbudgeten för innevarande budgetår förtsupp ett reservationsanslag av sammanlagl 1268,5 milj. kr. atl avräknas mol automobilskattemedlen. 1978/79:125 14 Med stöd av bemyndigande (prop. 1977/78:100bil. FiU 1977I1H: 16. rskr 1977/78: 227) har regeringen den 7 december 1978beslutat att statens vägverk frän reservationsanslaget Byggandet av statligavägar får - utöver vad regeringen i annat sammanhang har föreskrivit - bedriva statligvägbyggnadsverksamhet för ett belopp av sammanlagt högst 60 milj. kr. enligt ihuvudsak följande fördelning. Arbetena skall bedrivas av statens vägverk med arbetskraftsom rekryteras i samråd med vederbörande arbetsförmedling. Regeringen har vidare . med stöd avtidigare nämnda bemyndigande, beslutat att statens vägverk får - utöver vadregeringen i annal sammanhang har föreskrivit - bedriva statligvägbyggnads-verksamhet i för ett belopp av högsl 130 milj. kr. Arbetena skall i huvudsak bedrivas med norrbottniskarbetskraft som rekryteras i samarbete med ochlänsarbetsnämnden i . Med utgångspunkt från regeringens uttalanden i prop.1978/79:49 om vissa varvsfrågor har regeringen , med slöd avlidigare nämnda bemyndigande, beslutat att statens vägverk får - ulöver vadregeringen i annat sammanhang har föreskrivit - bedriva statlig vägbyggnadsverksamhetför ett belopp av sammanlagt högst 190 milj, kr, i varvsregionema enligtföljande fördelning. Arbetena skall bedrivas av statens vägverk med arbetskraftsom rekryteras i samarbete med och vederbörande arbetsförmedling.Även om den i prop. 1978/79:49 om vissa varvsfrågor angivna förutsättningen atlifrågavarande arbeten skulle bedrivas i första hand för att beredasysselsättning åt övertalig varvspersonal - alltjämt gäller, föreligger intehinder atl till arbetena också rekrytera arbetslösa väg-, anläggnings- ochbyggnadsarbetare från regioner med mera betydande sysselsättningsproblem.Huvuddelen av den anvisade arbetskraften skall utgöras av ovannämnöa grupper. Prop.1978/79:125 15 Med hänvisning lill vad jag nu har anfört hemställerjagatt regeringen föreslår att till Byggande av slailiga vägar pä tilläggsbudget III tillstatsbudgeten för /79 anvisa ett reservationsanslag av , att aviäknas mot automobilskattemedlen. Institut m. m. [3] E 4. meteurolngiska och hydrologiskainstitut: Uppdragsverksamhet. I anslagsframställningen för /79anmälde att växande svårigheter förmärkts att bibehållauppdragsverksamhetens omfattning. I skrivelse konstalerar SMHIatt dessa svårigheter har fortsatt . framhåller attpersonalkostnaderna är den avgjort största utgiftsposten och att dessa ulgifterkvarstår även sedan uppdragens omfattning minskat. I skrivelsen framhåller SMHIvidare att det uppkomna läget delvis är en följd av sviktande konjunkturer,vilket bl, a. medfört en kraftig nedgång i industrielableringarna. Jag anser att den bristande orderingången i bör ses mot bakgrund av bl. a. senare års mindre godaindustrikonjunkturer samt den osäkerhet som rått inom energipolitikens område.Den energirelaterade verksamheten vid har traditionellt varit en viktig delav institutets uppdragsverksamhet. Det är f. n. dock inte möjligt att avgöraom ;s överkapacitet är ett utslag endast av tillfälligt verkande faktorereller ett uttryck för en strukturell nedgång i efterfrågan. En särskildutredare - (K 1977:01) - har tillkallats med uppgift att seöver SMHLs verksamhei och organisation. a. skall utredaren utifrån enbedömning av den framtida efterfrågan på institutets tjänster pröva verksamhetensinriktning och omfattning. Utredningen beräknas slutföra sitt arbete under år1979. En bedömning av möjligheter att hävda sig på marknadenbör enligt min mening anstå till dess utredningens förslag har prövats. I avvaktan härpå kan konstateras att f. n. harresurser för ytterligare uppdragsverksamhet. Det ärenligt min meningväsentligt att dessa resurser kan tas till vara pä eti sätt som kommersamhället till godo. Under hand harjag från erfarit att resurser finns förbl. a. siudier inom det oceanografiska området modellstudier avkatastrofutsläpp av föroreningar, insamling av underlag för bedömningarav t, ex. transportvägar för fartyg med miljöfarlig last m. m. Inom det hydrologiskaområdet finns bl.a. resurser för vårflödesberäkningar. Även inom det meteorologiskaområdet finns resurser för ökad uppdragsverksamhet. Därtill kommer vissaresurser för bl.a. forskning och utveckling samt administrativ utveckling. Enligt min mening bör inom SMHEs anslag föruppdragsverksamhet ett Prop.1978/79:125 16 belopp om 3 milj. kr. ställas till förfogande i syfte attmöjliggöra att vissa resurser vid institutet kan tas lill vara på det sätl jaghar angett. Del bör ankomma pä regeringen att besluta om inriktningen ochomfattningen av de verksamheter för vilka medlen skall ställas till förfogande.Jag hemställer att regeringen föreslår att till meteorologiska och hydrologiskainstitut: Uppdragsverksamhet på tilläggsbudget 111 lill statsbudgeten för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . [4] F 8. Ersättning till luftfartsverket för vissastimulansåtgärder på . fär enligt luflfaristaxan,som beslutas av regeringen, medge sådan rabatt på landnings- ochpassageraravgift som kan anses vara förenlig med verkets ekonomiska inlressen.Under åren 1974 och 1975 gjordes på uppdrag av luftfartsverket en undersökningav chartermarknaden i . Undersökningen visade bl.a. atl huvuddelenav resenärerna föredrar framför som avresefiyg-plats. Pågrundval av undersökningen utformade luftfartsverket ett stimulanspaketför att - i överensstämmelse med allmänhetens önskemål ~ överföra chartertrafikfrån till . Stimulansålgärdema omfattade bl. a. bonus till deresearrangörer som utökade sin trafik på och rabatter till flygföreiagenpå landningsavgiftema. En förutsättning för att rabatter skall utgå till charlertrafikenpå är att de medför ökad trafik. den period som chartertrafikenpå Slumps flygplats har stimulerats, har antalet resenärer ökat med ca 100000från ca 70000 lill ca 170000. Trafikökningen har medfört en intäktsförsiärkningför luftfartsverket på mer än 10 milj. kr. Eftersom luftfartsverketsflygplatser utgör en ekonomisk enhet innebär detla att stimulansåtgärderna förchartertrafiken på på ett påtagligt sätt medverkat till attbegränsa höjningen av luftfartsavgiflema. beslöt att införa en skatt påcharterresor med flyg till utlandet. Skatten utgår med . per passagerare.I har en reseskatt införts som utgår med , vilkel molsvararca . Härigenom uppstod en skillnad mellan den svenska och danskareseskatten på ca . Eftersom skillnaden i flygplatsavgifter är ca 40 kr.har kostnadsskillnaden efter skattens införande blivit . Delta innebär enligt luftfartsverkets uppfattning alt stor riskföreligger för att charterlrafik i kommer att föras över från Sturuptill . I anslutning till regeringens prop. 1977/78:98 med förslagtill lag om skatt på vissa resor m.m., framhöll skatteutskottet, SkU1977/78:45, att skattens nivå i och för sig var lämpligt avvägd. Prop.1978/79:125 17 na lör utvecklingen av flygtrafiken på pekadeutskottet pä möjlighelen atl läla luftfartsverket disponera ytterligare medelför att slimulera chartertrafiken på . Dessa medel bör enligt utskottetsmening hellre las ur den allmänna budgeten än genom en särskild charteravgiftpå samtliga resenärer. Utskottet betonade dock att en sådan lösning inte ärtillfredsställande i längden. Möjligheterna att åstadkomma en sä långt möjligtlikformig nordisk lagstiftning på detta område borde därför undersökas.