prop · G203160 · 1978-12-31 00:00:00 — Det får bli en uppgift för riksskalleverkelall närmare informera enskilda och myndigheter om hur de nya reglerna skalltillämpas. Marginalskatlespärren bör tillämpas första gången i fråga om 1980års inkomster. 3 Avdragsrätt för gåvor F.n. medges vid inkomstbeskattningen inte avdrag för gåvor. En gåva från fysiskperson är nämligen enligl bestämmelserna i 20 § KL en inte avdragsgilllevnadskostnad. Detta gäller även om gåvan ges lill ell allmännyl-ligl ändamål.De nuvarande bestämmelserna har kritiserats vid olika tillfällen och önskemålhar framförts om all en avdragsräii skulle införas för gåvor till vissa slagav allmännyttiga verksamheter. fick jag regeringensbemyndigande att tillkalla en särskild utredare för att behandla frågan hur ensådan avdragsräii skulle kunna utformas. Elt förslag om detla presenterades ibelänkandet Avdrag för gåvor (Ds B 1977: 2). Betänkandet har remissbehandlals. 1korthet innebar förslagel följande. Fysisk person skulle vid inkomsttaxeringenkunna medges avdrag med högst . för gåvor som lämnats för vissa ideellaoch humanitära ändamål. Avdragsräuen tog i huvudsak sikte på gåvor lill svenskatrossamfund saml sådana svenska organisationer som utövade hjälpverksamheteller iniernalionell biståndsverksamhet eller som verkade för intemalioneHlsamförstånd eller arbetade för atl bekämpa sjukdomar eller för att förbättravillkoren för sjuka eller handikappade. Remissutfalletkan sammanfallas på följande sätl. De remissinstanser som kan sägas förelrädaskalleadminislrationen var genomgående kriiiska mol förslagel. Man menade föreslagna avdragsräuen skulle vålla beiydande svårigheier i laxeringsarbelelinte minst när del gällde alt avgöra om en mollagare var en sådan organisationdär avdrag borde medges. Även kontrollproblem av olika slag betonades starkt.Bland de allmännytti- Prop.1978/79:160 63 ga organisaiionerna var meningarna delade. En majoritetbland dessa remissinstanser tillstyrkte att en avdragsräii infördes menflertalet av dessa ville ge avdragsräuen en annan ulformning än den föreslagna.Åtskilliga allmännyttiga organisationer ställde sig över huvud taget avvisandetill en avdragsrätt. Även här inriktades genomgående kritiken mot denföreslagna gränsdragningen mellan de olika ändamål som skulle vara avgörandeför avdragsrätler. Kritik framfördes också mot olika enskildheter i förslaget,bl. a. rörande avdragsrättens tekniska ulformning. Jag är medveten om atl en avdragsräii vidinkomstbeskattningen för gåvor kan ge upphov lill en del problem. Dessa kanemellertid enligt min mening lösas genom en lämplig utformning avavdragsrätten. 1 belänkandet har även förslag lagts fram om ändraderegler för arvsbe-skaltningen av bl. a. de fria trossamfunden. Även denna frågaavser jag att ta upp . Tanken på all införa en avdragsräii vid beskattningen förgåvor till allmännyttiga ändamål är inte ny. Den har förts fram både iutredningssammanhang och i . Skattelagssakkunniga tog upp frågan i ett betänkande somavgavs . De sakkunniga ansåg sig inte kunna förorda enavdragsräii av förevarande slag. Som skäl anfördes att en sådan ordning intebara skulle innebära etl avsteg från skatlerältsliga principer utan även geupphov lill en mängd skattetvister. Man pekade främst på svårigheterna altnärmare ange de organisationer lill vilka bidrag borde kunna ges medavdragsräii. Även konlrollaspeklerna framhölls. har under en långrad år motionsyrkanden framställts om rätt lill avdrag för gåvor av förevarandeslag. Dessa yrkanden har i regel avsiyrkls av skatteuiskoilel(bevillnings-uiskottet) och när så inle har skett så har motionerna avslagitsvid den slutliga riksdagsbehandlingen. Motiveringen har varil ungefär densammasom skatlelagssakkunnigas. Dessulom har det framhållits att ideell verksamhetbör stödjas genom direkta bidrag från det allmänna och inte genom lättnader vidbeskattningen. har emellertid avsleg gjorts frånavdragsförbudet. På förslag av bevillningsutskottet (BevU 1938:20, 1939:20,1941: 17, 1942:25) medgavs åren 1939- 1943 avdrag för gåvor till försvarel. Vid1944 och taxeringar hade regeringen bemyndigande (prop.1943: 355, BevU 54) att medge avdrag för gåvor lill internationellt hjälparbetei krigshärjade länder. I de nu nämnda fallen medgavs avdrag vid taxeringenlill stailig inkomstskatt och avdragsrätten motiverades i de förstnämnda fallenav rådande extraordinära förhållanden och i de senare fallen av det angelägnaändamålet. I huvudsak har, när frågan om en avdragsrätt för gåvordiskuterats, tre Prop.1978/79:160 64 skälanförts mol densamma. Man har för det försia framfört principiella skäl motavdragsräuen och menat atl den strider mot vissa grunder för vårainkomslskattelagar. För det andra har man pekat på svårigheterna atl åstadkommaen tillfredsställande gränsdragning mellan sådana organisationer till vilkabidrag kan ges med avdragsrätt och övriga mottagare. För del Iredje har delhävdals all en avdragsräii ger upphov lill konlrollsvårigheter av olika slagvid taxeringen. Jag vill här ta upp de förstnämnda två invändningarna. Tillden tredje återkommer jag i ell följande avsnill. Enulgängspunkl i fråga om inkomslbeskatlningen är att avdrag skall medges föromkoslnader för inkomslernas förvärvande och bibehållande, däremot inle för denskattskyldiges levnadskostnader. Från denna grundläggande princip har manemellerlid gjort åtskilliga avsleg när särskilda syftenansetts böra lillgodoses. Redan i den ursprungliga lagstiftningen från år 1928fanns exempel på della. De avsleg som gjorts har haft olika bakgrund, t. ex.familjepolitiska överväganden, önskemål atl stimulera olika slag av sparande,m.m. Enligl min mening finns inle några avgörande principiella skäl mot atl enavdragsrätt införs. Del väsentliga är att avdragsrätten utformas så atl den välkan inpassas i skallesystemet. Denandra invändningen bottnar i svårigheterna alt närmare bestämma lill vilkaorganisalioner gåvor skall kunna ges med avdragsräii. Enligt min åsikt är dethär som man möler de största problemen. Dåmotlagarkretsen bestäms måste man la hänsyn lill främst två faktorer. Den enaär organisationens ändamål och verksamhetsformer. Den andra är vilkamöjligheter det finns atl skapa garantier för att mottagna gåvomedel verkligenkommer lill avsedd användning. Underremissbehandlingen av det nu aktuella betänkandet framfördes åtskillig kritikmol den där föreslagna gränsdragningen. Även många av de remissinstanser somförordade en avdragsrätt framförde kritik av della slag. inle ovanligtönskemål var all motlagarkretsen skulle göras betydligt vidsträcktare och inteminsl framfördes synpunkler av detta slag från organisationer som inteomfattades av förslaget. Genom1977 års lagstiftning om ideella föreningars inkomstbeskattning (prop. 1976/77:135, SkU 1976/77:45, rskr 1976/77:323, SFS 1977: 572) vidgas skattefrihetenför dessa avsevärt. Så goll som samlliga allmännyttiga ideella föreningar ärnumera, om vissa förutsättningar är uppfyllda, bara skallskyldiga i begränsadomfattning. Den gynnade kretsen är uppbyggd efter mönster från 38 § lagen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, AGL. Enligt de nu angivna reglernamedges skattelättnader för föreningar, organisalioner eller sammanslutningarsom har lill huvudsakligt syfte atl främja religiösa, välgörande, sociala,politiska, konstnärliga, idrottsliga eller andra därmed jämförliga kulturellaeller eljesl allmännyttiga ändamål. Det är här fråga om organisationer avmyckel skiftande slag. Hit hör både slora och små organisationer,sammanslutningar på riksnivå och lokala organ, organisationer som arbelar förändamål som allmänt erkänns som be- 1978/79:160 65 hjärlansvärdaoch sådana som har en mer specialinriklad eller begränsad verksamhei. En del avdem har en stabil uppbyggnad och samverkar stundom med statliga ellerkommunala organ, andra fungerar i något mindre fasla former. Enligl min meningär det uppenbart alt en avdragsräii för gåvor lill en så vid motlagarkretsinle är praktiskt genomförbar. 1 dessa fall är det nämligen omöjligt atl skapatillfredsställande garantier mol missbmk. Motlagarkretsen måste därför varabetydligt mer begränsad. Jagvill också erinra om alt utredningsuppdraget inte var atl tillskapa en generellavdragsrätt för gåvor lill allmännyttiga ändamål utan endast för gåvor tillideella och humanitära organisationer. 1 betänkandet föreslogs också i enlighelhärmed en snävare omfaltning av motlagarkretsen. Avdrag skulle få göras förgåvor lill bl. a. trossamfund samt organisationer som utövar hjälpverksamhetbland behövande eller intemalionell biståndsverksamhet eller som arbetar föratl bekämpa sjukdomar eller förbättra villkoren för sjuka eller handikappade. Ävendenna närmare gränsdragning mellan olika ideella och humanitära organisalionerkritiserades under remissbehandlingen. Särskilt ifrågasattes det rimliga i attinte idrottsorganisationer samt i sin helhet skulleomfattas av den föreslagna avdragsräuen. Man pekade också på andra konsekvensersom ansågs mindre lyckade. Så skulle enligl förslagel gåvor till organisationersom bara sysslade med bam- och ungdomsverksamhet inte vara avdragsgilla medandäremot så skulle vara fallel med gåvor lill trossamfunden för derasmolsvarande verksamhet. Jag vill i detla sammanhang också erinra om alt delademeningar fanns mellan organisationer inom ell och samma verksamhetsområde ifråga om avdragsräuen. Som ell exempel på detla kan jag nämnahandikapporganisationer där några uttalade sig för en avdragsräii medan andraansåg all deras verksamhei inle borde understödjas genom en avdragsräii förbidragsgivarna. Ävenandra gränsdragningsfrågor togs upp under remissbehandlingen. För alt sökabegränsa motlagarkretsen, inle minst för all underlätta kontroll, framfördesönskemål om atl avdrag bara borde medges för gåvor till riksorganisationer,däremot inle till lokala organ. Detligger i sakens natur att det är en mycket vansklig uppgift all söka graderavärdel av de ändamål som lillgodoses genom olika organisationers arbeie för altpå så sätl få underlag för att beslämma i vad mån avdrag bör medges för gåvor.Några allmängiltiga och oomlvistiiga normer för en sådan bedömning finns inte.I och för sig torde samtliga de ändamål som angetts i utredningsförslagetallmänl uppfattas som behjärtansvärda. Men ell Slort antal remissinstanser harinte velat stanna härvid. Önskemål har framförts om mer eller mindre omfattandeutvidgningar. Jag vill erinra om alt jag redan i direktiven har avvisat tankenpå att införa en generell avdragsräii för gåvor till allmännyttiga ändamål.Men även de mer begränsade utvidgningar som föreslagits ger enligl min meningupphov till otillfredsställande resultat. Hur gränser än dras mellan olikaändamål uppkommer 5 1978179. 1978/79:160 66 rättviseproblem.Jag vill också erinra om alt många av de remissinslanser som förelräderskalleadminislrationen ansåg all redan utredningsförslagel omfattade ett såstort antal organisationer att betydande tillämpningssvå-righeler kundebefaras. För att undvika nu berörda svårigheter måste enligl min uppfattningavgränsningen av mottagarkrelsen göras pä elt något annorlunda sätt. Samtidigtbör en del ytterligare omständigheter beaktas. Allmän enighel torde råda omvärdel av del arbeie som uträttas genom allmännyttiga organisalioner av olikaslag. Deras verksamhei innebär ofta värdefulla komplemenl lill del allmännasinsatser. Inte sällan är situationen den alt de enskilda i dessa former skaparfömlsällningar för meningsfulla akliviieler på områden där del allmänna inlekan eller kanske inle bör ingripa. Mol denna bakgrund är del självfallelangelägel all lagstiftningen är så utformad all sådan verksamhei underlättas. Såviugäller beskattningen åtnjuter numera flertalet allmännyttiga organisationerlångtgående lättnader. Av större ekonomisk betydelse är emellertid de direktabidrag som utgår av allmänna medel. När det gäller verksamheter inom landetsgränser kan normalt denna bidragsgivning på ett tämligen smidigt sätt anpassasefter uppkommande behov. Ekonomiskl slöd kan ulgå från både staten ochkommunerna. 1 denna del kan det därför sägas all behovel av ytterligare ekonomisklstöd genom en avdragsräii för gåvor är mindre framträdande. Självfallel fårskattelagstiftningen inte heller ha sådant innehåll att enskilda personersarbete inom dessa organisationer försvåras och den får naturligtvis inte varaså utformad att den lägger hinder i vägen för ekonomiskt slöd från enskilda.Enligt min mening är så inte fallet genom att dessa organisalioner regelmässigtär befriade från skyldigheten atl belala inkomsi- och förmögenhetsskatt ochdessutom inte gåvobeskattas för bidrag från utomstående. Bildenblir emellertid en annan i fråga om sådana organisationer vars verksamhet ärinriktad på intemationellt bistånd. Även dessa organisationer har deskalleförmåner som jag angivit. Men stödet i övrigt från del allmänna ifråga om de ändamål som organisationerna arbelar för har här en annan ulformning.Till den hell övervägande delen går det allmännas slöd till internationelltbistånd via särskilda organ. Det finns emellertid åtskilliga allmänl erkändafrivilliga organisalioner vars insatser innebär högst värdefullakompletteringar till del allmännas biståndsinsatser. Dessa organisationer kannämligen genom sill arbeie nå gmpper i där bistånd inle alllid kanlämnas inom ramen förden elablerade u-landshjälpen. Jag tänker här påbiståndsinsatser av humanitärt slag som sker genom t. ex. Röda korset. Räddabarnen, fackliga och kooperativa organisationer eller trossamfunden. Enligt minmening finns det anledning alt ytterligare stimulera verksamheter av nu angivetslag. Här finns också etl särskilt behov av ekonomiskt slöd från enskildapersoner. Somjag lidigare nämnl har en tredje invändning, nämligen konlrollsvårigheter,framförts mol en avdragsrätt. Sådana finns men lorde inte vara av Prop.1978/79:160 67 den arten att de kan anföras med någon siörre lyngd molden mer begränsade avdragsrätt somjag nu hardiskiilerat. Jag avser altbehandla kontroll-frågor m. m. i följande avsnitt. Jag föreslår mol bakgrund av vad som har anförts attavdragsrätt för gåvor införs och att den uiformas på sådani sätt atl den larsikte på organisationer med inriklning på internationell biståndsverksamhet.Till denna kategori bör, såsom också föreslagits i betänkandet, även räknassådana organisationer som verkar för inlernaiionelll samförstånd eller förrespekt för de mänskliga rättigheterna. Jag biträder således utredningsförslageli dessa delar. I likhet med ulredningen vill jag undersiryka all milt förslagendast öppnar en möjlighet för berörda organisationer all underlätta finansieringengenom gåvor. Del får sedan ankomma på organisationerna själva att avgöra ivilken utsträckning de vill utnyttja denna möjlighet genom alt anordna insamlingarm. 3.3 Avdragsrättens närmare utformning Jag har i del föregående föreslagit alt avdrag skallmedges för gåvor lill organisationer som antingen utövar intemationellbiståndsverksamhet eller som verkar för internationellt samförstånd eller förrespekt för de mänskliga rätlighelema. Den föreslagna motlagarkretsenöverensstämmer med utredningsförslaget i denna del. 1 tydlighetens intressevill jag betona att de nu angivna verksamhetsformerna skall ha en intemationellinriktning och alltså inte la sikte på svenska förhållanden. Jag avser nu alt redovisa mitt förslag mer i detalj. Enmålsättning är atl göra fömtsältningama för avdragsrätlen klara och enlydiga.Härigenom torde man i stor utsträckning kunna undvika sådana konlrollsvårigheterm. m. som anförts som ell skäl mot att införa en avdragsrätt för gåvor. Försl vill jag betona att redan den begränsning som jaghar föreslagil i fråga om de organisationer till vilka gåvor skall kunna gesmed avdragsräii undanröjer ålskilliga tillämpningsproblem. De organisalionersom berörs av förslaget torde genomgående bedriva en sådan verksamhei altrisker för missbruk av avdragsrätten knappast kan befaras. För atl avdragsrätt skall komma i fråga börorganisationerna uppfylla vissa förutsättningar. Jag kan här i allt väsentligtansluta mig lill de överväganden som redovisats i belänkandel. Organisationenskall vara svensk, dvs. styrelsen skall ha sitt säte i och ledningenskall också ulövas här i landel. Delta torde normalt inle vålla några svårigheieratl fastställa. Även självständiga underavdelningar till utländskaorganisationer bör kunna höra hit. Vidare skall organisationen i överensslämmelse med sina siadgarhuvudsakligen ägna sig ål någol av de angivna ändamålen. Detta innebär enförsiktig uppmjukning jämföri med utredningsförslagel och överensstämmerbättre med vad som eljest lillämpas i skattesammanhang. 1978/79:160 68 böremellertid gåvor lill en organisation som inle uppfyller della rekvisit ändåkunna vara avdragsgilla. Det är fallel om del klart framgår alt det mottagnabeloppet skall användas för det gynnade ändamålet och beloppet särredovisas hosmoltagarorganisalionen. Detla innebär i prakliken ett krav på att organisationenhar etl speciellt postgirokonto eller liknande enbart avsett för dettaändamål. Garantier måste också finnas föratt medlen kommer till avseddanvändning. Det sistnämnda kravet torde i och för sig normalt få anses uppfyllti och med all medlen särtedovisas. Förall biståndsverksamhet skall berättiga till avdrag krävs enligt betänkandetall verksamheten har en klart humanitär inriktning och alltså inte avserbistånd till politiska rörelser. Jag delar denna uppfattning. Däremot kan denbiståndsgivande organisaiionen myckel väl tänkas förelräda en viss politiskuppfattning. Likaså delar jag utredningens åsikt all de organisalioner somverkar för internationellt samarbete skall verka från en bred bas utanpartipolitisk anknytning eller inriktning. Med partipolitisk anknytning böravses anknytning till parti som deltar i allmänna val. De organisalionersom kan komma i fråga enligt utredningsförslaget är stiftelser och föreningar.De föreningar som berörs är s. k. ideella föreningar som normall torde varaenbart begränsat skattskyldiga vid inkomst- och förmögenhetstaxeringen. Gåvortill enskilda mollagare, liksom gåvor från juridiska personer, medför inle avdragsräii.1 tydlighetens iniresse vill jag påpeka all gåvor som sker genom s. k. individuellfadderverksamhet kan vara avdragsgilla. Här går nämligen medlen lill enorganisation som sedan skickar dem vidare. 1 betänkandet föreslogs en särskildregel om all organisationens verksamhei inte fick vara inriktad på bestämdapersoner. Som motlagarkretsen nu föreslås utformad är ett sådant krav knappastbehövligt. De ändamål som enligl mitt förslag kan grunda en avdragsräii är normallsådana att de i sig fordrar en verksamhet som inte tar sikte bara på vissabestämda personer. Ibelänkandet föreslogs också en uttrycklig regel om att mottagarorgani-salionensverksamhet skulle bedrivas i en omfattning som var skälig i förhållande lillmollagna gåvor och andra inkomster. Man syftade här bl. a. på avdragsgillagåvor. Elt krav av delta slag avser att förhindra att mottagna medel sparas ochalllså inle används på det sätt som motiverat avdragsrätlen. Jag är emellertidtveksam om speciella regler av detta slag behövs i detla sammanhang. Del lordesaknas anledning till antagande att de organisationer som kommer atl berörasav den föreslagna avdragsrätlen inte skulle använda mollagna medel på avsett sätl.Vidare finns redan vissa spärtar mol missbruk i denna del. En organisationförlorar sina skattelättnader vid inkomst- och förmögenhetslaxeringen om deninte bedriver en verksamhei som skäligen svarar mol avkastningen på föreningenstillgångar (punklema 8 och 9 av anvisningarna till 53 § KL). Det är ocksåförenat med vissa svårigheier alt direkl anknyta givarens avdragsräii lill moltagar-organisationensverksamhelsformer. Om det nämligen upptäcks 1978/79:160 69 alterhållna gåvomedel inte använts korrekt torde del vara svårt att i efterhandla lillbaka den skattelättnad som givarna fåll. Denna möjlighet föreliggerdock i viss utsträckning om man kan konstatera ell missbruk av avdragsrätlen,t. ex. om en givare yrkat skattelättnad trots atl han varil medveten om atlmedlen inle skulle användas på rätt sätt. Mot denna bakgrund anserjag allsärbestämmelser f. n. inle behöver komma i fråga om medelsanvändningen. Förall medlen skall anses ha använls fördel avsedda ändamålet behöver de inteförbrukas under löpande år. En viss fondering bör vara tillåten, t. ex. för attunder samla medel för etl siörre projekt. Medde fömlsällningar för avdragsrätlen som jag här har angett torde någraegentliga lillämpningssvårigheler inte behöva uppkomma. För alt ytterligare underiätlaför berörda organisalioner, givare och skaltemyndigheter alt bedöma i vad mån avdragsräiiföreligger anserjag i likhel med ulredningen all en förteckning bör göras översådana organisalioner som berörs av avdragsrätlen. En sådan förteckning skallvara vägledande men kunna frångås om särskilda skäl föreligger. Del får vidare anlasalt flertalet av de organisationer som vill komma i fråga också återfinns iförteckning. Men avdrag kan också tänkas medges för bidrag till andraorganisationer än de som särskilt uppräknats. Av olika skäl anserjag delolämpligt atl bygga på förteckningar av bindande karaktär. Även om det i frågaom ålskilliga organisalioner torde stå klart om de omfattas eller inte, kommeren del svårbedömda gränsfall att finnas. Här kan det ibland vara lämpligt medden mer ingående prövning som sker i en skalteprocess. Delbör vara en uppgift för RSV att upprätta en förteckning över berördaorganisationer. Även andra myndigheters medverkan kan behövas och jag avser dåi försia hand SIDA. Det får ankomma på de olika organisationerna att ansöka omalt bli upptagna på listan saml all därvid redovisa alla de förhållanden sombehövs för RSV:s bedömning. I tydlighetens iniresse vill jag nämna att deuppgifter som lämnas om en riksorganisation också bör avse dess lokalaavdelningar. Några särskilda föreskrifter om det närmare förfaringssättet anserjaginte påkallade. Man lorde få förutsätta atl en organisation, som har upptagitsi förteckningen, på begäran av RSV även därefter tillhandahåller de ytterligareupplysningar som kan behövas. Skulle sådana upplysningar inle lämnas bör deltafä till följd atl organisationen avförs från förteckningen om inte verket påannat sätt får del av den informaiion som behövs för bedömningen. Finns deteljest anledning alt misslänka atl felaktigheter föreligger av sådant slag allavdrag för gåvor bör vägras kan taxeringsrevision göras hos organisationen medstöd av 56 § 1 mom. andra stycket taxeringslagen (1956:623), TL. Någraremissinslanser har efterlyst förtydliganden i fråga om vilka slag av gåvor somskall vara avdragsgilla. Jag vill framhålla att bara gåvor i form av kontanteravses komma i fråga. Föruiom kontanter räknas hit betalning med check ellerinsättning på postgiro eller liknande konto. 1978/79:160 70 medutredningen anserjag medlemsavgifter till en organisation inte skall grunda avdragsräii.Enligt min mening bör nämligen för avdragsrätt fordras något mer än baramedlemskap i en organisation. remissinstanser har berört frågan om värdet av det arbeie som en enskildkan utföra för en organisations räkning. Här gäller f. n. atl om någon åtarsig sådani arbeie utan ersättning så sker ingen inkomstbeskattning av ettberäknat arvode med efterföljande eventuell gåvobeskattning av organisation.Mitt förslag innebär ingen ändring i dessa avseenden. Med anledning av ellpåpekande från en remissinstans vill jag betona atl den avdragsrätt för gåvorsom jag nu föreslagit inte innebär att den mottagande organisationen anses hafält ett indirekt statsbidrag. Förall avdragsrätt för gåvor skall föreligga måste den skaltskyldige styrka såvälgåvans slorlek som den mottagande organisationens identitet. Det bör ske genom atlen handling som ulvisar dessa förhållanden fogas till deklarationen. Sker intedetta bör avdrag inte medges. Kvitton på insättningen på exempelvispostgirokonto bör kunna godtas som bevishandling under vissa förutsättningar.Så är fallet om kontot är avsett för ett speciellt avdragsberälligal ändamål.