prop · G203195 · 1978-12-31 00:00:00 — Finner han yrkande slrida motgrundlag eller mot riksdagsordningen, skall han, med angivande av skäl, viigraproposiiion. Begär kammaren ändå proposiiion, skall talmannen hänvisa frågantill konslituiionsulskollel för avgörande. Proposiiion får ej vägras på vadutskottei har förklaral icke slrida mol grundlag eller mol dennariksdagsordning. ad som sägs i Jörsta slyckel om prövning av proposilionsgrundlagsen-lighet gäller ej fråga huruvida 2 kap. 12 § Iredje slyckciregeringsformen är lillämpligl i Jråga om vissl lagjörslag. Konslitulionsutskolletskall till kammaren för slutligt beslut anmäla vilande beslul i ärende angåendegmndlag eller riksdagsordningen. Skall efter vad som sägs i regeringsformen iannat fall tillämpas den ordning som gäller 1978/79:195 15 Niivaivndc lyddse Föreslagen lyddse för grundlagsändring, skall vilande beslul i iirendetanmälas av det utskott lill vars handläggning frågan hör. Koiisiliuiioiisui.skoiiei skall vidare lill kammarenanmäla beslul om undanlag Jrån den lidsfrisi som föreskrives i 8 kap. 15 >iregeringsformen. 17 S Yrkande om misstroendeförkla- Yrkande om Jolkomrösining i ring skall framslällas vid samman- grundlagsfråga eller ommissiroende-iräde med kammaren. Yrkandet förklaring skall framslällas vid samskallavlämnas skriftligen lill proto- maniräde med kammaren. Yrkandet kollei såsnarl del har framställts. skall avlämnas skriftligen lill protokollet såsnart del har framställts. 19 § Proposiiion och motion för åler- Propositionoch motion får åler- kallas till dess utskott har avgivit kallas lill dessutskott har avgivii betänkande i ärendet. belänkande i ärendet. vilar enligi 2 kap. 12 I iredje stycket regeringsformenfår ålerkallas UU dess Ulskollei har av,gi'vii nyll belänkande enligi 4 kap. S§,fjärde siyckei denna riksdagsordning. Ålerkallas proposiiion, förfallermotion som har väckts med anledning av proposilionen. Har proposition blivit återkallad, får molion väckas medanledning därav från del alt återkallelsen anmäldes i kammaren. Utskott skall avgiva belänkande i ärende som har hänvisatstill utskottet och som ej har återkallats. Utskott kan dock överfiytta ärendelill annal utskott, om detta samtycker därlill, eller överenskomma med elleller fiera utskott alt de skall bereda ärendet gemensami genom deputerade isammansatt utskoll. Sådani utskott avgiver betänkande till . Betänkande i ärende vars behandling har uppskjutits frånen valperiod för lill näsia skall avgivas av utskoil som hartillsatts av den nyvalda . 1978/79:195 16 Nuvarande lyddse Föreslagen Ivdelse Ulskou skall liil anmälan lill kammaren av vilande beslulsom sägs i 3 kap. 16 S foga yllrande i ärendei. Har lagförslag vilat enligt 2 kap. 12 ) iredje siyckeiregeringsformen, skall Ulskollei avgiva nyll betänkande i ärendet. 10 s Slallig myndighei skall lämna upplysningar och avgivayttrande, då utskott begär del. Sådan skyldighet åligger dock ej regeringen.Myndighei som ej lyder under kan hänskjula begäran från utskott tillregeringens avgörande. Begär minsl en iredjedel av ledamölerna i ell utskott vidbehandlingen av ell ärende atl upplysningareller yttrande skall inhämtas frånmyndighei som avses i försia siyckei, skall utskottet föranstalta om detla,såvida det icke finner atl därmed förenal dröjsmål med ärendels behandlingskulle leda lill avsevärt men. Konslituiionsulskollel får icke avgiva förklaring, all 2kap. 12 § Iredje Slyckel regeringsformen icke är liU-lämpligi i fråga om vissllagförslag, ulan all lagrådel har yilrai sig i saken. 5 kap. 1 § Utskotts betänkande skall före ärendetsavgörande bordläggas vid två sammanträden med kammaren, om ej på utskottets förslag beslutar all ärendet skall avgöras efter endasl enbordläggning. Yrkande enligi 2 kap. 12 § iredje slyckel regeringsformenall lagförslag skall vila får framslällas när utskottets betänkande över förslagethar anmälts i kammaren. Yrkande som avses i I v andra Slyckel framsiällesskrifUigen och upplages om möjligl på kammarens,före-dragningslisia. Vad sålunda har föreskriviis äger molsvarande lillämpning på förslag av talmannen lill ny slatsminisler. Därvid skall iakllagas den i 6 kap. 2 § andra stycket regeringsformen föreskrivna frislen. Ärende om misstroendeförklaring skall ligga på kammarensbord lill del andra sammanträdet efter det då yrkandet framställdes och avgörassenasi vid del därpå följande sammanträdel. Ärende om Jolkomrösining i grundlagsfråga ellerommisstroendeförklaring skall ligga på kammarens bord lill del andrasammanlrädel efter del då yrkandet framställdes och avgöras senast vid deldärpå följande 3§ Ärende i vilket överläggning äger rum fårej upplagaslill avgörande förrän kammaren på talmannens förslag har funnil överläggningenavslulad. Ärende avgöres med acklamation eller, om ledamol yrkardet, genom omröstning. Fordras för beslut anslutning från särskilt fiertal,skall ärendei alltid avgöras genom omröstning. Avgörandet av ärende skall, om Avgörandet av ärende skall, om det behövs, delas upp på skilda det behövs, delas upp på skilda beslut. Föreligger yrkande somavses i I andra slyckel atl lagförslag skall vila och dessulomyrkande att,förslaget skaU förkastas, skaU pröva sistnämnda yrkandeinnan förslagei slättes under omröslning om omedelbarl antagande. Föreligger yrkande atl lagförslag skall vila enligt 2 kap.12 § tredje stycket regeringsformen och uppnås vid omröslning angåendeJörslagetIcke den där angivna ansluiningen, skall Jörslaget hänvisas till konstiiutionsui-skoitetför prövning enligt femte stycket i nänmda paragraf Efter prövning hosutskottet skall ärendei på nytt anmälas i kammarenför handläggning enligt 1§,första stycket. Har konslitulionsutskollet förklarat atl tredje slyckel i nämnda paragraf i regeringsformen ärlillämpligl ifråga om förslagei, skall del, om del ej lieUer då blir avgjorl,ålerjörvisas lill del uiskoll som har bereii ärendei. Fordras för beslul anslutning från särskilt fiertal ochföreligger mer än ett förslag liM sådant beslut, utväljer försl, medtillämpning av vad som gäller i allmänhet, ett av förslagen. Därefier avgöresom delta förslag skall aniagas eller förkastas. Föreligger samiidigi två eller fiera yrkanden ommisstroendeförklaring mol samma statsråd, skall endasl en omröslning äga rum. Fordras för beslul anslutning från särskilt fierlal ochföreligger mer än ett förslag till sådani beslul, utväljer först, medtillämpning av vad som gäller i allmänhet, ett av förslagen. Därefter avgöresom detta förslag skall aniagas eller förkastas. Vad som sägs i första meningenskaU lillänipas åven när fråga är om flera lagförslag som är oförenliga inbördesoch yrkande har väckts atl något av dem skall vila enligt 2 kap. 12 ,<!>tredje siycket regeringsformen. Föreliggersamiidigi två eller fiera yrkanden om folkomrösining beiräffande samma vilandegrundlagsförslag eUer om misstroendeförklaring mol samma statsråd, skall endaslen omröslning äga rum. Genomsärskilt beslut kan lill närmast följande laglima uppskjutabehandlingen av ärende. Ärende som gäller statsbudgeten för närmast följandebudgelår får dock uppskjutas endasl om del kan ske ulan olägenhel förbudgetregleringen. Beslul om uppskov kan upprepas. Avslutasriksmöte med anledning av extra val, skall ärende som ickehar hunnit avgöra anses ulan särskilt beslul uppskjutet lill det första laglimariksmötet efter valel. Lagforslag, som har vilat enligt 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen, skall prövas före utgången av kalenderåret därpå. Annat ärende skall avgöras före Ärende som ej har ålerkallais skall avgöras före utgångenav kalenderåret efter det då ärendei väcktes eUer, om hinder häremot mötertill följd av förordnande om extra val, möjligl efter del all den nyvalda uigången av kalenderårel efter del då ärendet väckles. Kanärende som avses i försia eller andra meningen lill följd av förordnande omextra val icke avgöras på lid som är föreskriven där, skall del avgöras snarasimöjligl efter del all den nyvalda har sammanträtt. Slulligl beslut i ärende angående grundlag fattas vidförsia i den valperiod som följer på riksdagsvalet närmast efter detvilande beslutet i ärendet, såvida ej avgörandet uppskjutes till annatriksmöie. 1 fråga om uppskov äger bestämmelserna i 10 § försia och andrastyckena och i II § molsvarande lillämpning. Ärendei skall avgöras slutligtföre nästa ordinarie val lill . Ärende angående grundlag skall avgöras vid försiariksmötet i den valperiod då slutUgt beslul enligt 8 kap. 15 § regeringsformenförst får fattas, såvida ej forslaget i ärendet förkastas elleravgörandel uppskjutes lill annal . I fråga om uppskov äger bestämmelsernai 10 § försia och andra slyckena och i II § motsvarande tillämpning. Ärendet skall avgörasslulligt före näsla ordinarie val lill . Harvilande Jörslag UU grundlagsändring eUer UU annat beslut som fattas I sammaordning förkastats vid folkomröstning, skaU det utskott till vars handläggningfrågan hör göra anmälan därom UU kammaren. Ändringarna i riksdagsordningen träder i kraft den Ijanuari 1980. 1978/79:195 20 3 Förslagtill Lag om lagrådet 1 §Lagrådel består av högsl fyra avdelningar. Regeringenbesiämmer med hiinsyn lill arbetsbördan i lagrådel om del skall beslå av mer änen avdelning. 2 §1 lagrådel tjänstgör justitieråd och regeringsråd. Flera iin sammanlagl nio justitieråd och regeringsråd får inte samiidigi lagas i anspråk förijänslgöring i lagrådel. Vidbehov kan även annan lagfaren person förordnas au tjänstgöra som ledamot avlagrådel. 3§Avdelning beslår av tre ledamöter. Om särskilda skäl föreligger, får regeringenbestämma att avdelning skall bestå av fyra ledamöier vid behandlingen av visslärende. Iavdelning skall ingå såväl justitieråd som regeringsråd. Mer än en sådanledamol som avses i 2 S andra siyckei får inte tjänstgöra på avdelning. 4 § Regeringen bestämmer medbeakiande av 2 och 3 §§ hur många justitieråd och regeringsråd, som skallijänslgöra i lagrådel, och hur sådana ledamöier skall fördelas på avdelningar. 5 § utser dejustitieråd och regeringsrätten de regeringsråd,som skall vara ledamöier avlagrådet, och besiämmer vilken avdelning de skall lillhöra. Annanlagfaren person som skall vara ledamol av lagrådel förordnas av regeringen, somockså besiämmer vilken avdelning sådan ledamol skall tillhöra. 6 §Om inte annal föranleds av regeringens beslul om avdelnings tjänstgö ring eller sammansättning, utses ledamöter av lagrådet för en period av räknai från början av högsta domslolens höstsession med udda slutsiffra (lagrådsperiod). Om annan tjänstgöringstid i visst fall föreskrivs i 13 S. 7 §Justitieråd eller regeringsråd, som har tjänstgjort i lagrådel , får efter periodens uigång inte ulan särskilda skäl utses atl på nytl tjänstgöra i lagrådel förrän nä'",a lagrådsperiod harutgått. Ordförande på avdelning i högsia domstolen eller regeringsrätten får inte ulses lill ledamot av lagrådel. Justitierådeller regeringsråd, som har uppnått sexiio års ålder, får inte ulan egelsamlycke utses au ijänslgöra i lagrådet. 1978/79:195 21 8§ Lagrådets avdelningar är lika behöriga all behandlaärenden som ankommer på lagrådel. Ärendena fördelas mellan avdelningarna på det sälllagrådets ledamöier bestämmer. 9§ Ordförande på avdelning i lagrådel är del jusiilierådeller regeringsråd som först har uinämnis till sådani ämbete. Med jusiilierådoch regeringsråd jämställs härvid förutvarande jusiilieråd och regeringsråd. När lagrådels ledamöier sammanträder samfällt, förs ordelav den äldsie ordföranden på avdelning. 10 § När lagrådel behandlar ärende som har berellsi , skall ijiinsieman i kansliel bilräda med föredragning och på annal lämpligt säll. Vid behandlingen av lagförslag som har väckis inom skall del ulskou som har begäri lagrådets yttrande slälla föredragande lill förfogande. Vid behandlingen av vissl ärende kan som sakkunnig anlilas[person med särskilda fackkunskaper. Sådan sakkunnig förordnas av regeringen påavdelnings begäran. 11 § Förekommer skiljaktiga meningar vid behandlingen avärende, skall omröslning ske i den ulsiräckning som finnes påkallad. Vid omröslning gäller den mening som omfaiias av fiesiledamöier eller, om flera meningar har fåll lika många rösler, den mening sombiträds av den äldsie bland dem som har röstat för någon av dessa meningar. 12 § Harbehandlingen av ärende inte avslutals vid lagrådsperiods uigång skall, tilldess ärendei har blivit slutligt handlagt, de ledamöter som har deltagit ibehandlingen tjänstgöra på avdelningen i stället för dem som har utsetts förden nya perioden. 13 § Avgårjusiilieråd eller regeringsråd, som är ledamol av lagrådet, från siudomarämbele eller Hr han förfall, utser vid behov den domstol som har förordnaihonom annal justitieråd eller regeringsråd au tjänstgöra i hans Slälle ilagrådel. Avdelning kan bestämma all den som har tjänstgjort påavdelningen under förfall för annan skall fortsälla alt tjänstgöra i dennesställe efter förfallets upphörande, lill dess ärende i vars handläggning hanhar deltagit har blivit slulligl handlagt. 14 § Justitieråd eller regeringsråd som ijänslgör ilagrådel skall della i behandlingen i högsia domstolen eller regeringsrätten av mål eller ärende, med vilket han förul har lagil befallning vid handläggning för slulligl avgörande, saml i behandlingen av mål eller ärende, som skall avgöras av högsia domstolen eller regeringsrällen i dess helhet. 1978/79:195 22 15 §Ledamol av lagrådel är beräiligad lill tre månaders ledighei om årei på lid som lagrådels ledamöier besiämmer. Ledamotvilkens ijänslgöring har inletls under pågående lagrådsperiod erhåller ledigheienligt vad lagrådets ledamöier besiämmer. Ledigheien får inle överstiga tremånader om årei. Andraslyckeiskall lillämpas också på ledamol, som är förordnad au della i behandlingen avvissl ärende. 16 §Har regeringen meddelal lagrådel alt del inte har au vänla något ärende under viss lid, skall justitieråd och regeringsråd, som är i ijänsl i lagrådel, under nämnda lid ijänslgöra i den domstol som de tillhör, såvida inte annal föranleds av brådskande ärende. Äveni annal fall kan justitieråd och regeringsråd, som är i tjänst i lagrådet,Ijänslgöra i den domstol som de lillhör, om lagrådels ledamöier finner alt delkan ske utan olägenhel för lagrådets verksamhei. 17 §Om laga hinder inte möler, bör alla justitieråd eller regeringsråd som inle är befriade från tjänstgöringsskyldighet delta i handläggningen av ärende som enligt denna lag ankommer på högsta domstolen eller regeringsrällen. Dennalag iräder i krafl då lagen (1965:186) om lagrådel skallupphöra atl gälla. Denlagrådsperiod som inleds vid början av högsta domstolens höstsession år 1979upphör vid uigången av . Den försia lagrådsperioden enligt den nya lagenpågår från ingången av lill början av högsia domslolens hösisession år1981. Harbehandlingen av ärende inte avslutats vid lagrådsperiodens utgång den 31december 1979, skall de ledamöier som har dellagil i behandlingen ijänslgöra påavdelning i lagrådet lill dess ärendei har blivit slulligt handlagt. I fråga omavdelningens sammansättning vid behandlingen av sådani ärende lillämpas äldrelag. Föreden nya lagens ikraftträdande skall, med tillämpning av 1-7 §§ nya lagen,beslul i de hänseenden som avses i dessa paragrafer meddelas för denlagrådsperiod som inleds . 1978/79:195 23 I§ Denna lag gäller för folkomrösining som avses i 8 kap. 4 S regeringsformen. 2§Ceniral valmyndighel som avses i 1 kap. 2 S vallagen (1972:620) är ocksåceniral myndighet för folkomrösining. 3§För folkomrösining är rikel indelal i omrösiningsdisirikl. Del av kommun somvid val enligt vallagen (1972:620) bildar ell valdislriki utgörettomrösiningsdisirikl. 4 §För folkomröstnings genomförande svarar inom varje kommun val nämnd som avses i 3 kap. vallagen (1972:620). Närfolkomröstning förrättas i samband med val lill ijänslgör devalförrättare som har utsetts enligt 3 kap. 4 § vallagen också somomröst-ningsförrätiare. Inför annan folkomröstning utser minst fyra personer atl vid omröstningen tjänstgöra som omröstningsförrätlarei distriktet. Vad som i 3 kap. vallagen föreskrivs om valförrättare lillämpasbeiräffande särskilt utsedd omröstningsförrätlare. 5 §Rösträtt vid folkomröstning tillkommer den som är röstberättigad vid val till . Fråganhuruvida rösträtt enligt första siycket föreligger avgörs på grundval av enföre omröstningen upprättad röstlängd. Allmän och särskild röstlängd enligt 4kap. vallagen (1972:620) länder lill efterrättelse. Beslämmelserna i 4 kap. 6§, 8 § tredje siycket, 9 och 18 §§ samma lag om talan mot beslul överanmärkning mot röstlängd respektive lalan mot beslul om rällelse av röstlängd isamband med besvär över val skall gälla även i fråga om besvär överfolkomröstning. Näromröslning äger rum, skall särskild röstlängd vara tillgänglig iomröslningslokalen för det distrikt som avses i 4 kap. 20 § vallagen. 6 §När folkomröstning skall förrättas, skall, i den män centrala valmyndig heten inte förordnar annal, för var och en som enligt gällande röstlängd är röstberättigad vid omröstningen upprättas röstkort med uppgifier om den röstberättigade. Röstkortet skall dessutom innehålla uppgifier om omröst ningen till ledning för den röstberättigade. För folkomrösining och val till som äger rum samlidigt upprättas gemensami röstkort. I fråga om röstkort lillämpas i övrigi 7 kap. 1 § andra stycket saml 2 och 3 §§ vallagen (1972:620). 1978/79:195 24 bör på lämpligt sätl sprida kännedom bland allmänheten om tidoch säll för röstning och om de bestämmelser i övrigi som gäller förfolkomröstningen. Myndigheten bör vidare inför folkomrösining i grundlagsfrågapå lämpligt sätl sprida kännedom bland allmänheten om lydelsen av del förslagsom omröstningen avser. 7§ Vid folkomröstningen får användas endasl röstsedlar som tillhandahålls avcenlrala valmyndigheten. Förvarje förslag som är föremål för omröslning framställs röstsedlar försedda mediryckl meningsyllring. Dessulom skall finnas blanka rösised-lar. Röstsedlar fören och samma omröslning skall vara lika lill sioriek, färg och malerial. 8§Siaisverkel svarar för kosinaderna för framsiällning av del anial rösi-sedlarsom behövs. Ilokal där omröslning äger rum skall de rösiande ha lillgång lill 1. rösisedlar för varje förslagsom är föremål för folkomrösining och 2. blanka röstsedlar. 1fråga om rösikuven lillämpas beslämmelserna i 8 kap. 8 och 9 SS vallagen(1972:620) om valkuvert. 9 §Ingen får rösta för merän ell förslag i en omröslning. Den som inte önskar rösta för något av förslagen får avlämna blank röstsedel. 10 §Röstning sker för folkomröstningen i omröslningslokalen för del omrösiningsdisirikl där den rösiande är upplagen i röstlängd. Röstberät tigad, som på grund av vistelse utom riket eller på annan ort inom riket eller av annat skäl finnersig vara förhindrad att rösta pä tid och plals som nusagts., får rösta på postanslalt inom rikel, hos svensk utlandsmyndighet eller pi. svenskl fariyg i uirikes farl. Omfiera omrösiningar äger rum , skall den som rösiar på postanslalt, hosutlandsmyndighet eller på fariyg vid ell och samma lillfälle utöva sin röslrälli samtliga omröstningar som han vill deltaga i. Om omröslning äger rum isamband med val lill , skall rösiande som har angivits, som önskardelta både i omröstningen och i valet, avge sin rösl i folkomröstningensamiidigi som han röslar i valel. Ifråga om röstningen och om den vidare behandlingen av rösier som har avgivilspå poslanstali, hos utlandsmyndighet eller på fariyg lillämpas i övrigi 8-12kap. vallagen (1972:620). Ilokal där röstning äger rum skall finnas tillgängliga eu exemplar av denna lag,av särskild lag för den ifrågavarande folkomröstningen, om sådan har beslulals,och av vallagen. Såviii gäller folkomrösining i grundlagsfråga skall därjämle finnaslillgänglig lexlen till del förslag som avses med omröstningen. 1978/79:195 25 11 § Rösterna räknaspreliminärt i omrösiningslokal och hos valnämnd. Därvid lillämpas beslämmelserna i 13 kap. vallagen (1972:620). Har omrösl ning förrättats samlidigt med val lill , sker den preliminära rösträkningen gemensami för omröstningen och valel såviu giiller ålgärder som avses i 13 kap. 3-5 §§ nämnda lag. Vid räkningen ordnasröstsedlarna i grupper efter meningsyllring. Blanka röstsedlar bildar en grupp.Antalet röstsedlar inom varje grupp räknas och antalet antecknas i protokollet.Röstsedlarna läggs därefter gruppvis in i särskilda omslag. På omslagenantecknas vilken grupp röstsedlar omslaget innehåller och röstsedlarnas antal. Vidrösträkning hos valnämnd används en urna för varje omröslning och för varjeområde som bildar en valkrets vid val av kommunfullmäklige. 12 § Rösterna räknas slutligt avlänsstyrelsen. Rösterna skall därvid redovisas särskilt för varje område sombildar en valkrets vid val av kommunfullmäklige. Vid rösträkningen lillämpas14 kap. 1 och 2 SS samt 3 S iredje stycket vallagen (1972:620). 13 § Röstsedel är ogiltig om den 1. ej är sädan som föromröstningen har tillhandahållits av cenlrala valmyndigheten eller 2. är försedd med kännelecken somuppenbariigen har blivit anbragt på röstsedeln med avsikl. Finns i ell röstkuvert tvåeller tre likalydande röstsedlar, skall endast en röstsedel räknas. Finns iannat fall i ett rösikuven mer än en röstsedel, är röstsedlarna ogiltiga. 14 §Sedan rösträkningen inom har verkslällls, läggs röstsed larna in i särskilda omslag, de godkända för sig och de ogiltiga för sig. Röstsedlarna förvaras minsten år efter del all samman- räkningslorräiiningen har avsluials. Förrällningenavslutas genom att protokollet läses upp. Protokollet sänds genasl tillcentrala valmyndigheten. 15 § Cenlrala valmyndighetensammanräknar för hela rikel de avgivna rösierna på grundval av proiokollen frånlänsstyrelserna och tillkännager folkomröstningens utgång genom kungörelse iPosl- och . Därmed är folkomröstningen avslulad. De handlingarsom rör folkomrösi-ningen läggs i säkerl förvar och bevaras minsl ett årefterdet all omröstningen har avslutats. 16 § Talan mol beslul, varigenomcenlrala valmyndigheten har fastställt uigången av folkomrösining, förs hosvalprövningsnänmden genom besvär. Besvären prövas av valprövningsnämnden i densanmiansättning denna 1978/79:195 26 hadevid liden för omröstningen. I fråga om sådan talan lillämpas i övrigibestiimmelserna i 15 kap. 4 S andra och iredje slyckena vallagen (1972:620) ombesvär som avser saml 5, 6 och 9 SS samma kapilel. Talanfår föras av den som enligt röstlängd var röstberättigad vid folkomröstningensamt av den som enligi beslul av länssiyrelsen över anmärkning mot rösllängdenvar uiesluien från röslräll. 17 §Har i den verksamhei för förberedande och genomförande av folkom röstning, för vilken myndighet svarar, förekommit avvikelse från föreskriven ordning eller har vid folkomröstningen förekommii sådani otillböriigl förfarande som avses i 17 kap. 8 § ,skall valprövningsnämnden, om del med fog kan antas alt vad som har förekommii har inverkat på utgången av omröstningen, vid prövning av besvär över omröstningen upphäva denna i den omfallning som behövs och förordna om ny omröslning beiräffande ett eller flera områden som bildar valkrets vid val av kommun fullmäklige eller, om rättelse kan åsladkommas genom förnyad rösträkning, uppdra åt centrala valmyndigheten att vidta sådan rällelse. Förordnande om ny omröslning fUr dock, såviu gäller rådgivande folkomrösining, meddelas endasl om vad som förekommit kan ha lett till att resultatet av folkomröst ningen har blivit missvisande med hänsyn lill omröstningens ändamål. Omenligt bestämmelse i lag talan mol visst beslut inte får föras eller skallföras i särskild ordning, för omständighet som avses med beslutet inle åberopasvid besvär som avses i denna paragraf Altbestämmelserna i 4 kap. 6 §, 8 § tredje stycket och 18 S första stycketvallagen (1972:620) om lalan i samband med besvär över val mot länsstyrelsesbeslut över anmärkning mol röstlängd eller om rällelse av allmän röstlängdskall lillämpas i fråga om besvär över folkomrösining följer av 5 § andrasiycket. 18 §Inför rådgivande folkomrösining anges i särskild lag den fråga som skall ställas lill folkel samt lidpunkien för omröstningen.