prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — förordar all en samverkan inledsmellan barn-och ungdomsorganisalionerna och studieförbunden, med tanke på atl sludieförbunden,inte i första hand är avsedda för alt bedriva verksamhet för och med barn. Ulredningenanser atl studieförbundens medverkan kan bli synnerligen viktig när det gällerall åsiadkomma en åldersintegrerad verksamhet, där skapande verksamhet bedrivsöver generationsgränserna. anser atl sludieförbunden har en vikligroll i kulturpolitiken genom att deras studieverksamhet utgår från olika människorsvillkor och förutsättningar. Förbundel förordar att studieförbunden ges högprioritet i satsningar på kulturverksamhet. redogör för den lealerlekskola för barni åldern som givits en experimentell utformning och som med fördel kananvändas inom barnstugor och förskolor. Svenska filminsliiulel och Svenska kvinnors vänsterförbunddelar inte helt barnkulturgruppens uppfattning om folkrörelsernas ställning ifråga om insatser för barnkulturen. 1978/79:143 134 ställer sig tämligen tveksamt tillbarnkulturgruppens uppfattning om föreningslivels förtur i samhälletssatsningar på barnkulturen. Det vore enligl institutet orimligt om samhälletsinsatser för barn i allmänhet och för barnkulturen i synnerhet begränsades tilleller kanaliserades företrädesvis genom organisationslivel. Så länge de flestabarn står utanför organisationslivet är det vikligl att även la hänsyn tillderas intressen och behov. Barndaghem, fritidsgårdar och skolan förblir därförinom överskådlig tid en minst lika viktig sektor för barnfilmen som föreningslivet. anser all del finns slarkaskäl som lalar för alt kommunerna ska ha huvudansvaret för de barnkulturellasatsningarna. Angående del motiv som barnkulturgruppen anför för en satsning päbarn- och ungdomsorganisationerna, nämligen atl barn ska lära sig altorganisera sig, påpekar förbundel all barnen lär sig detta genom atl de bildaregna klubbar och föreningar, inte genom atl de las upp som medlemmar i slora, elableradeorganisalioner. Bland remissinslanserna är det en vanlig uppfattning all barnkullurgruppeni sina förslag till ålgärder och slöd lill kulturverksamhet för bam förbigått föreningslivel. Denna uppfattning framförs av bl. a. stålens ungdomsråd,folkbildningsutredningen, , LO, SSU, , , Förbundet , ,Litteraturfrämjandet, Folkparkernas centralorganisation. Slatens ungdomsråd anser att barnkulturgruppensprincipiella inställning till folkrörelsernas roll i kulturarbetet inletillräckligt följts upp i förslagsdelarna. vill därför peka pånågra områden där ökade insatser skulle kunna ge ett goll resultat. Blandfolkrörelsernas kulturaktiviteter nämner ungdomsrådet Unga Örnars filmvisning inya former genom Kontrast, omfattande musik-och körverksamhet,saml den omfattande teaterverksamhet som utvecklats av fria grupper, sludieförbundoch . Några remissinslanser, bl. a. LO, , SSU, och lOGT-NTO påpekar atl folkrörelserna f.n. arbetar iekonomiskt u nderläge jämfört med institutionerna. I kommunerna har denkommunala ungdomsverksamheten ofta siörre resurser än ungdomsorganisationernasverksamhet, trots att organisalionernas verksamhei når belydligl flerungdomar, framhåller Unga Örnar. lOGT-NTO understryker att föreningslivet har slorasvårigheter att hävda sig gentemot kommunala satsningar på kulturverksamhetoch de kommersiella krafter som verkar med samhällets tillåtelse. lOGT-NTO hardock förhoppningen all samhällets lidigare felsteg vad gäller satsningar påfolkrörelser inle ska upprepas i nu aktuellt avseende. LO befarar atl del föreslagna ökade statliga slödet tillinstitutionerna medför ökade kosinader för kommunerna, vilket ytterligareförsämrar organisationernas konkurrenssituation. Fiertalel remissinstanser, däribland slatens kulturråd, slatensungdomsråd, slatens invandrarverk, FHR m.fl., KF, LO, SSU, ,. , ,, lOGT-NTO, , Litteraturfrämjandet, kommun.Konstfrämjandet, Folkparkernas centralorganisation och underslrykerbehovet av ökat stöd till föreningslivel för alt möjliggöra insatser inom barnkulturområdel. 1978/79:143 135 i , LO, ÄBF, Litteraturfrämjandet, m.fl. framhålleralt slödel till barnkulturen verksamhei inle uteslutande bör gä till barn- ochungdomsorganisationer. anser atl resonemanget om slöd lillkulturverksamhet inom organisationerna även måste utvidgas lill andra delar avföreningslivet än barn- och ungdomsorganisationer såsom t. ex.invandrarföreningar, hembygdsföreningar, lokala amatörföreningar, miljögrupperoch studieförbundens lokala verksamhet. TBV och framhåller behovel av kommunalaoch statliga bidrag till kunna tillvarata och vidareutvecklaerfarenheler från bidragsfinansierade projekl och för alt fortsätta verksamhelenför barn efter försöksperiodens slul. Folkuniversiletel påpekar atl den öppnaverksamhet som anordnas av flera och ungdom i regel drasmed slora ekonomiska problem. Verksamhelen subvenlioneras ofta av annanverksamhet, trots ev. aktivitetsslöd. Alternativet är höga deltagaravgifter,med åtföljande sociala snedrekrytering, vilket är elt lika otillfredställandeförhällande. Barnkulturgruppen föreslår all del inrällas ell projeklbidragför experimenl- och ulvecklingsarbele inom barn- och ungdomsorganisationerna.Projektbidraget ska fördelas av och föreslås efter enfemårsperiod uppgå till fem milj. kr. Förslaget stöds av bl. a. regionmusiken, statensinvandrarverk, KF, LO, och . har i sin anslagsframslällning begärtökade medel lill organisationerna för kulturell försöksverksamhet med barn inomramen för experiment- och ulvecklingsbidragel. Ulanför rådets egna ansvarsområdenser rådet det som angelägel all betona atl barn- och ungdomsorgnisa-lionernas möjligheleralt bedriva kullur- och andra verksamheler på barnens villkor bör förbättras. ochABF släller sig avvisande till förslagel om projektbidrag. Lekmiljörådel ställer sig allmänt avvisande tillanvändandet av punkibidrag som stödform. Statensungdomsråd och påpekar all projektbidrag inte är enlämplig form för samhällets stöd till föreningslivel. Projektbidrag kan varaanvändbara för att lösa vissa begränsade problem och för opinionsbildande verksamheiinom speciella frågor, men får inle bli ett instrument alt tillgripa i alla sammanhang.Statens ungdomsråd tillägger all det finns risk för att del avbarnkulturgruppen föreslagna projektbidraget kan tas till intäkt för all allainitiativ som tas för all bredda barnkulturverksamheten hänvisas till att sökaur det särskilda bidragel. Den konstmktion barnkullurgruppen föreslår ochstorleken på bidraget gör att flertalet organisalioner kommer alt få avslag påsina ansökningar. Risken finns all andra vägar all få bidrag lillförsöksverksamhet och utvecklingsarbete på barnkulturområdet då också stängs.Rådet vänder sig också mot förslagel atl bidragsgivningen förläggs till statenskulturråd och framhåller viklen av alt samordna bidragsgivningen inom dettaområde till . SSU anser att en utökning av projektbidragen endasi kanbli en kortsiktig lösning. släller sig tveksamt till projeklbidraglill de elablerade barn- och ungdomsorganisationerna, med tanke på atl 1978/79:143 136 dessa föreningar redan är prioriterade i samhällets stödtill föreningslivet. ABF påpekar all det f.n. finns åtskilliga former avprojektbidrag och framhåller alt denna stödform i realiteten belyder all slatenstyr valet av arbetsinsatser för föreningslivet genom att statens kulturrådkunnat sköta prioriteringen av ansökningar. ABF kan inle acceptera atl en sä starklstyrande stödform som projektbidrag ytterligare byggs ul. Även KF, LO och , som lillstyrker förslagelom projeklbidrag, framhåller projektbidragets begränsningar som stödform ochförordar alt det komplelleras med andra bidragsformer. , , , , . , , och Verdandiföreslår alt samhällets allmänna stöd till barn- och ungdomsorganisationernabyggs ut. SSU framhåller att folkrörelserna måste ges fastabidrag så att verksamheten och ledarbehov kan planeras på . Sådanabidrag skulle ge folkrörelserna möjligheter till en kvalitativt ochkvantitativt bättre verksamhet i bostadsområden, i förskolan och iungdomsskolan samt öka möjlighelerna att arbeta med verksamhelsformer somteater- och filmverksamhet. KF, LO, . , ABF och föreslår atl del införs etl nylt verksamhetsbidragsom ger barn- och ungdomsorganisationerna möjligheler lill en bred aktivitetöver hela kulturområdet. föreslår att detföreslagna projektbidraget till barn- och ungdomsorganisationernaskulturverksamhet byggs ut till elt verksamhetsbidrag med ett anslag på tiomilj. anser alt verksamhetsbidraget förbarn- och ungdomsorganisationerna skall konstrueras så att det ger utrymmen föratt i större utsträckning än engagera kulturarbetare. LO, ABF och föreslår alt ges iuppdrag att arbeta fram en konstruktion till etl verksamhetsbidrag förkulturverksamhet för barn i föreningslivet. Barnkulturgruppen föreslår att anslagen till kulturprogrami föreningslivet ökas med särskild anvisning att medlen ska användas tillkulturprogram för barn. Förslaget stöds av , och . framhåller att merparten av debidrag som ges från anslagen B4, Bidrag till kulturverksamhet inomorganisationer, samt B3, Bidrag till kulturprogram inom föreningslivel m. m.,måste höjas för att de organisalioner som kan komma ifråga för dessabidrag i ökad utsträckning ska kunna efterfråga kulturarbetares Ijänsler.Förbundet kan tänka sig atl moltagarorganisationerna uppmanas att i sinplanering la särskild hänsyn till barns behov och till aktiviteter som vändersig till barn och vuxna tillsammans. Folkbildningsuiredningen påpekar all tillskapandet av ettsådant anslag inle får försvåra åldersintegrerad verksamhet.Folkbildningsutredningen diskuterar f. n. ändringen av reglerna förkulturprogram inom föreningslivel. Delta "bidrag till annan bildningsverksamhel"vill dels möjliggöra en ulveckling av kulturaktiviteterna i allmänhet och delsi ökad utsträckning integrera dessa aktiviteter med studiecirkelverksamheten.Ett väsentligt utökat bidrag i antydd form kommer alt ha samma verkan sombarnkulturgruppens förslag och underiättar öppna kulturarrangemang förbarnverksamhet. 1978/79:143 137 Barnkulturgruppens förslag åldersgränsen 14 är slopas försöksvisför statsbidrag till studiecirklar på kulturområdet stöds av linjenämnden förkonsthantverkslinjen vid i , folkbildningsutredningen.Svenska kommunförbundet. Svenska rikslealern, Förbundet , ,, , kyrkliga sludieförbundoch Danscenlrum. Statenskulturråd föreslår att folkbildningsutredningen prövar möjligheterna att påalla konstområden införa samma regel beträffande 14-årsgränsen som förmusikverksamhet. TBV anser atl 14-årsgränsen bör slopas för samlligacirklar i estetiska ämnen, så alt sludieförbunden får möjligheler alttillvarata och vidareutveckla erfarenheler från experimenl- ochutvecklingsarbete inom verksamheter som omfattar barn och vuxna. , , och framhåller värdel av gemenskap mellangenerationerna och viklen av atl underiätla för barn och vuxna alt tillsammansta del av kulturverksamheter. påpekar all barn behöver lära sig alt arbetatillsammans med varandra och med vuxna i skapande verksamhet. Genom atl barnenges lillgälle till gemenskap och kulturell slimulans från tidiga år och iorganiserad verksamhei kommer de lättare atl finna vägen till föreningar och organisalionerlängre fram i livet. kyrkliga studieförbund framhåller alt verksamhelerrörande boendemiljöernas ulformning och vuxnas kulturella skapande bäst låtersig genomföras i sådana cirklar där barn och vuxna ur samma familjer resp.samma bostadsområde deltar. föreslår alt del för samlliga bidragsgrundadecirklar ska gälla att hälften av dellagarna ska vara . Däremot delarutredningen inte barnkulturgruppens uppfattning alt grupper med enbart barn skakunna arbeta som studiecirkel. Ulredningen vill nämligen inte medverka till altstudiecirkeln enbart blir en finansieringsform för barn- och ungdomsorganisalionernasverksamhei. Cirkelbidrag till barngrupper kan medföra en styrning av barn- ochungdomsorganisalionernas verksamhet till främst denna verksamhetsform. ABFförutsätter att den pågående folkbildningsutredningen prövar möjlighelerna alti ökad utsträckning ge plats för barn och ungdomar i studieförbundens verksamhei. SMU föreslår all åldersgränsen för musikcirklar sänkestill bl. a. med hänsyn till all barnkörernas medlemmar ofta är mellansju och . 13 Forskning om och för barn. Barnkullurgmppen konslaterar all det finns stora bristervad gäller vår kunskap om barnens kulturella situation och framhåller behovetav utökad forskning bl. a. i fråga om hur barn påverkas av det kulturulbud somnår dem. Det flestaremissinstanser som yttrat sig i frågan, bl. a. , statenskulturråd, UHÄ, folkbildningsutredningen. Svenska kommunförbundet.Utbildningsradion, LO, SACOISR, SSU, , , och instämmer i atl forskningen äreftersatt på detta område och understryker angelägenheten av ytterligareforskningsinsatser. 1978/79:143 138 SSU och betonar särskilt behovet avforskningsinsatser när del gäller att motverka och ge alternativ lill detkommersiella kulturutbudet. SSU anser alt vissa grupper, såsom invandrarbarn,hemmabarn och handikappade barn, bör ägnas speciell uppmärksamhet. UHÄ, rektorsämbetena vid universiteten i ,och , och lekmiljörådet påpekar atl delfinns betydligt mer forskning utförd pä områden kring barn och kultur än vadbarnkulturgruppen synes haft kännedom om. UHÄ m.fl. framhåller att det förstaledet i ökade insalser på forskning rörande barn och kullur bör vara enkartläggning av utförd forskning och en systematisk dokumentation avforskningsresultat och kunnande, som finns inom bl. a. olika utbildningslinjer. Barnkulturgruppen föreslår att forskningsrådsnämnden ges iuppdrag alt framlägga en plan för angelägen forskning inom områdei barn ochkultur. En sådan plan bör omfatla förslag till en organisation som kan främjagrundforskning inom barnkullurområdet saml förslag lill hur lillämpadforskning, som kan ge underlag för samhällinsalser på områdei, ska kunnainitieras och bedrivas. vid samhällsvetenskapliga fakulteten vid universileleli , och tillstyrker förslaget atlforskningsrådsnämnden ges i uppdrag att utarbeta en plan för forsk-ningsinslanser.Fakulietsnämnden anser att forskningsrådsnämnden även bör ges särskildaresurser för alt inhiera forskning inom området barnkullur. UHÄ släller sig positivt till atl en plan för angelägenforskning inom områdei läggs fram men anser atl ansvaret för sammanställandetav en plan för forskning på barnkulturområdel bör kunna ligga på statens kulturrådoch humanistisk- samhällsvetenskapliga forskningsrådet gemensaml, eftersomarbetsuppgiften kan anses falla inom dessa myndigheters reguljärakompetensområden. Slatens kulturråd avser att genom sin arbetsgmpp förforsknings- och utvecklingsverksamhet och i kontakt med bl. a. humanistiskaforskningsrådet ularbela förslag om hur området barn och kultur kan främjasgenom forskning. Även forskningsrådsnämnden anser att huvudansvaret för forskning-ochutvecklingsarbete om kulturpolitiska frågor måste anses åvila huma-nistisk-samhällsvelenskapligaforskningsrådet och statens kulturtäd. Förslaget att det bör inrättas ett speciellt organ förfrämjandet av forskningsinsatser inom barnkulturområdel tillstyrks av ABF. , , forskningsrådsnämnden, LO, och Verdandiavvisar förslaget. avråder från den ytterligare sekloriseringsom inrättandet av speciella organ för forskning och utveckling inom detlaområde skulle innebära. Vid sidan om kulturrådels verksamhet inom området är enliglnämndens mening, särskilda organisatoriska åtgärder inle nödvändiga. När det gäller forskning om barn och massmedier redovisar barnkullurgruppende synpunkter och förslag som gruppen framfört till massmedieforskningsutredningen,främst etl förslag om en professur i massmediekunskap med särskild inriktningpå barn. Barnkullurgruppens resonemang om vikten av forskning iämnet barn och massmedier stöds av bl. 50, slatens invandrarverk,forskningsrådsnämnden, SACOISR, SSU, ,, Föreningen och Barn- och ungdomsbokrådet. 1978/79:143 139 1 fråga om den praktiska utformningen av forskning rörandebarn och massmedier anser humanistiska sektionsnämnderna vid i leologiska fakultetsnämnden vid i atl forskningen börbedrivas på ett flertal orter medan ochmusikhögskolan i , ochFöreningen stöder barnkullurgruppens förslag om en samladforskning på en högskoleort. redovisar en planerad kartläggning ochanalys av marknadsföringsåtgärder som riktar sig till barn saml en kommande konferensom barnel som konsumenl, som kommer all av nordiska ämbetsman-nakommillen förkonsumentfrågor . redovisar ell projekl i museels regi därman dokumenterar barns fritidsvanor och kulturella situation. 14 Bevakningen av barnkulturfrågorna Barnkullurgruppen avvisar tanken på atl inrätta ellsärskilt barnkulturin-stitul eller barn kulturråd. Barnkullurpoliliken bör islällelbedrivas i samma former som all annan kulturpolilik. Barnkulturgruppen anser atl det inle heller bör inrällasen särskild barn-kuliurkonsulenl inom slalens kulturråd ulan förorda all barnkullurfrågornabereds och bevakas av en permanent arbelsgrupp inom rådet. Endast ettfåtal remissinstanser berör denna fråga. ,och i , och stöder barnkullurgruppens synpunkter ochförslag. avvisar tanken pä att inrälla särskildatjänster för handläggningen av barnkullurfrågorna ulan menar altpersonalresurserna överlag bör förslärkas för alt så många som möjligt i rådetspersonal ska kunna engagera sig i barnkullurfrågorna. De förstärkningar som rådelönskar gäller i första hand de förslag som rådel lagt fram i årels anslagsäskandemen därutöver för alt vid behov anlita lillfällig arbeiskraft förspeciella utredningsbehov och arbetsinsatser. anser atl någon person mederfarenheter av invandrarfrågor bör ingå i kuliurrådets arbetsgrupp för barnkullurfrågor. underslryker alt kullurrådels arbete med barnkullurfrågorbör bedrivas i nära samarbele med . Lekmiljörådel framhåller viklen av all kulluren inlesärbehandlas utan blir en integrerad del i en barnmiljöpolitik. När det gällerdet övergripande ansvaret för barnkullurfrågor bör kullurrådel därför ha ellnära samarbele med lekmiljörådet. Rådet nämner också möjligheten att lekmiljörådelges representation i . Enavvikande uppfattning framfördes av somframhåller alt värdet av specialkunskaper inom barnkulturområdel inte börunderskallas. Förbundet föreslår alt det inrältas ell särskilt barnkullurrådsom knyts lill slatens kulturråd. Ett sådant råd bör bl. a. ha till uppgift altbevaka den vuxenkultur som når resp. bör nå barn. Barnkulturgruppenföreslår alt del lill kullurrådel knyls en referensgrupp med representanterför olika konstformer och samhälleliga organ med intresse för barnkullurfrågor.Referensgruppens uppgift ska vara alt arrangera kontakter och erfarenhetsbylenmellan olika konstformer och att 1978/79:143 140 skapa ell forum för gemensamt kullurpolilisk arbete. Remissinslanserna lar inle ultryckligen ställning lill förslagel.Angående den föreslagna referensgruppens sammansättning föreslår lekmiljörådetalt bostadsslyrelsen, lekmiljörådet, hyresgästföreningar m.fl. insiitutioneroch organisationer som behandlar frågor rörande den fysiska miljön, blirrepresenterad i gruppen. När det gäller arbetsuppgifter i övrigt,föreslår bl. a. att rådet tillsammans med SÖ studerar hur kulturakUvilelerska kunna föras in i SIA-skolan och alt tillsammans medLandstingsförbundet tar upp barnkullurfrågorna lill särskild behandling i detplanerade utredningsarbetet om kultur på vårdinstitutioner. Kulturrådetförordar ocksä alt regeringen ger i uppdrag alt tillsammansmed överväga hur ett särskilt anslag till kulturell verksamhetinom barnstugorna ska förverkligas. framhåller slulligen vikten avatt rådet tillförs ökade resurser för det fortsatta arbetet medbarnkulturfrågorna. och musikhögskolani påpekar atl en viktig uppgift för bör vara att samla inerfarenheter av olika kulturinsatser som sker ute i landet och ge spridning åldem ut till kommunerna. 15 Genomförande av förslagen Barnkullurgruppens övergripande krav och förslagskatalog slödsallmänt av regionmusiken, slalens biografbyrå, TCO, SSU, , lOGT-NTO, KRO,och . TCO ansluter sig lill ett stegvis genomförande av åtgärderi den turordning barnkulturgruppen föreslår, bl. a. med lanke på alt ennödvändig resurstilldelning knappast på en gång kan ges i sådan utsträckningatt åtgärder kan sättas in på alla de områden som rapporten tar upp. Många remissinstanser, däribland . , , KRO och Litteraturfrämjandet anser att förslagen äralltför opreciserade och efterlyser en mer konkret ulformning av förslagen ochen prioritering av åtgärder inom förslagskalalogen. ser den stora mängden av förslag som ettuttryck för barnkulturgruppens avsaknad av en diskussion om relationen mellanvid och snäv kultur. Med utgångspunkt i en analys av barns allmänkuUurellavillkor hade det varil naturligt att prioritera de föreslagna insatserna gentemotsamfliga de insalser som berör barn. anser att många av de förslag sombarnkulturgruppen lämnat behöver vidareutvecklas och förordar att dennauppgift läggs på den föreslagna utredningen om kulturindustrin. LO, SSU och anser att den av barnkullurgruppenföreslagna treårsperioden för satsningar på barnkultur är otillräcklig. LO och förordar en femårsperiod med tanke på atlen rad utredningar arbelar med frågor som på olika sätt knyter an till flera avbarnkullurgruppens förslag. SSU föreslår att satsningar på barnkulturen genomförsunder en period , för att undvika atl aktiviteterna avstannar . slort antal remissinslanser presenterar förslag tillprioriteringar av ålgärder inom barnkulturområdet. 1978/79:143 141 Propositionen ................................................... ... I Propositionenshuvudsakliga innehåll ..................... ... I Utdragav regeringsprotokoll den ........... ... 2 1 Inledning ...................................................... ... 2 2 Bakgmnd ........................................................ ... 4 3 Inriktningen av dekulturpolitiska insatserna för bam 5 4 Några principfrågor .......................................... ... 8 5 Ansvarel för kulturverksamhetenbland barn .......... . 12 6 Ålgärder för all främja barns kuliurakiiviieler........... . 14 6.1 Inledning ................................................ . 14 6.2 Skolan och förskolan .................................. . 15 6.3 Fritidsverksamhet .................................... . 19 6.4 Massmedier .............................................. . 22 6.5 Böcker ................................................... . 26 6.6 Film.......................................................... . 33 6.7 Lek och lekmaterial ................................... . 43 6.8 Utvecklingsarbete .................................... . 44 6.8.1 Museer............................................... . 45 6.8.2 Bilder ................................................ . 47 6.8.3 Teater och dans ................................ . 49 6.8.4 Musik ................................................ . 50 6.9 Ulbildning av pedagoger och kullurarbelare ..... . 52 6.10 Forskning om barn och kullur ....................... . 54 7 Del fortsatta arbelel för atlfrämja bams kulluraklivileter 55 8 Anslagsberäkningar /80 ........ . 57 8.1 Bidrag till kullurell verksamhet bland bam .... . 57 9 Hemställan ................................................... . 58 10Beslut .......................................................... . 58 I Sammanfattning av barnkullurgruppens rapport och kulluren ................................................... . 59 Bil.2 Sammanställning av remissyttrandena över bamkullurgmp- pensrapport ............................................ . 76