prop · G203162 · 1978-12-31 00:00:00 — I avvaktan på de mer genomgripandeförändringar i sjukförsäkringslagstiftningen, som kan bli följden av dentidigare nämnda sjukpenningkommittens förslag, anser jag den här förordadelösningen på de vuxenstuderandes akuta försäkringsproblem ha flera fördelar.Den fyller kraven på att ge de studerande ett gott försäkringsskydd, samtidigtsom man undviker att införa svårtillämpade särbestämmelser iförsäkringslagstiftningen. Jagförordar således att studerande med särskilt vuxenstudiestöd, i den mån de ärberättigade till sjukpenning, uppbär denna även vid sjukdom under studietid.Vuxenstudiestödets bidragsdel bör därvid minskas med det belopp som utgått isjukpenning . Motsvarande samordningsregler bör gälla särskiltvuxenstudiestöd och föräldrapenning. Förövriga studerande bör det särskilda vuxenstudiestödet, i likhet med vad som nusker, i sin helhet utgå under sjukdom. Jagföreslår vidare att den nuvarande begränsningen av vuxenstudiestöd vid sjukdomtill i princip under två på varandra följande kalenderhalvårslopas. Jag ärdäremot inte beredd att biträda förslagatt vuxenstudiestödet skall kunna utgå för i princip 1978/79:162 13 obegränsadtid vid sjukdom med viss möjlighet lill omprövning efter en längre lid. Jagförordar i stället centrala () förslag att vuxensludiestödvid sjukdom bör utgå för vilken vuxensludiestöd beviljats. Förattinte de nya reglerna för någon studerande-kategori skall innebära en försämringi förhållande till nu gällande bestämmelser, bör vuxensludiestöd undersjukperioder kunna utgå under tvä pä varandra följande kalenderhalvår. bör detta dock gälla endast under förutsättning att den studerande harbedrivit studier under del första av dessa två kalenderhalvår. F.n. gäller en begränsad rätt till vuxenstudiestöd under sjukdom för det förstakalenderhalvåret, under vilket den studerande bedriver studier. Den somstuderar måste för att fö vuxenstudiestöd ha bedrivit minsten månads studieslödsberättigande studier. I likhel med CSN, som underslrykervikten av en förbättring härvidlag, biträder jag riksförsäkringsverketsförslag att rätten till vuxensludiestöd under sjukdom skall föreligga för allastuderande som påbörjat studier och vid studiernas början varit studieföra.Motsvarande bestämmelse bör även gälla för studerande med återbetalningspliktigastudiemedel enligt 3 kap. och studiemedel enligt 4 kap. studiestödslagen(1973:349). Förpersoner som deltar i arbetsmarknadsutbildning gäller enligl arbetsmarknadskungörelsenrätt till ledighet för tillfällig vård av barn, för uppdrag i elevorganisationoch för kortvarig frånvaro för enskild angelägenhet av vikt. I sinanslagsframställning för /80 föreslår CSN att liknande reglerbör införas för studerande med vuxenstudiestöd. Då det är angelägel att skapaså likartade förmänssystem som möjligt för olika gmpper vuxenstuderande,biträder jag CSN:s förslag i detta avseende. Jag kommer i det följande attföreslå nödvändiga ändringar i studiestödslagen. I övrigt ankommer det päregeringen eller efter regeringens bemyndigande pä CSN att i samråd medriksförsäkringsverket utfärda närmare beslämmelser om hur reglema skalltillämpas. De här föreslagna reformema kräver ändringar i lagen om allmänförsäkring på sätt som chefen för i det föregående harföreslagit. De kräver också de ändringar i 3 kap. 14 §, 4 kap. 29 §, 7 kap. 17§ samt 9 kap. 2 § och de nya bestämmelsema i 7 kap. 17 a § studiestödslagenvilka redovisas i bilaga 2.1. Dekostnader för här framlagda förslag som faller inom utbildningsdepartementetsansvarsområde bör täckas inom ramen för vuxenutbildningsavgiften samt, när detgäller det förslag som berör studiemedelstagare, inom ramen för anslagetStudiestöd m.m. 2.Bidrag för utbildning av skolinformatörer m. m. Ipropositionen 1978/79:100, bil. 12 (s. 652), har jag anfört att frågan ombidrag till i (LO) och () för utbildning av skolinformatörer och ledamöter i lokala 1978/79:162 14 planeringsrådför samverkan mellan skola och arbetsliv (SSA) skall prövas inomarbetsmarknadsdepartementet vid beredningen av förslag till ny lag om fackligaförtroendemän. I annat sammanhang har meddelats atl regeringen inte kommeraltförelägga proposition i ärendet i vär. Jag vill därför behandlafrågan om detla bidrag i förevarande proposition. Eflersamråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet och statsrådet vill jag förorda att /80 får utgå 2 milj. kr. ur anslaget Bidrag till löntagarorganisationernascenirala kursverksamhet lill LO och TCO för utbildning av skolinformatörer ochorganisationernas förelrädare i SSA-råden. Anslaget Bidrag tilllöntagarorganisationernas centrala kursverksamhet bör därför föras upp med etlbelopp som med 2 milj. kr. överstiger beloppet enligt mitt förslag ipropositionen 1978/79:100 bil. 12, dvs. Detta innebär att medel omsammanlagl 6 milj. kr. utgått för denna verksamhet.Organisationerna bör härigenom ha kunnat utbilda ett stort antal personer, somi framtiden kan användas som SSA-rådsledamöter och skolinformatörer. Jg anserdärför att bidrag inte skall utgå efter budgeförel 1979/80. Medhänvisning till vad jag nu anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagenatt 1. antaga inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring istudiestödslagen (1973:349), 2. i övrigt godkänna de riktlinjerför sjukförsäkringsförmåner för studerande med särskilt vuxenstudiestöd som jaghar förordat i det föregående. 3. till Bidrag tik löntagarorganisationernascentrala kursverksamhet för /80, utöver vad regeringenföreslagit i prop. 1978/79:100 bil. 12, anvisa ytteriigare . Prop.1978/79:162 15 Lagom ändring i studiestödslagen (1973:349) Härigenomföreskrivs i fräga om studiestödslagen (1973:349)' delsatl 3 kap. 14 §, 4 kap. 29 §, 7 kap. 17 § och 9 kap. 2 § saml rubriken närmaslföre 7 kap. 17 § skall ha nedan angivna lydelse, dels att i 17 kap. skallinföras en ny paragraf, 17 a §, av nedan angivna 3 kap. 14 § Ålerbelalningspliktigastudiemedel utgär för sjukperiod som infaller under den del av ettkalenderhalvår som utgör den studerandes studietid, förutsatt au 1. sjukperioden ej omfattar heladen studerandes studielid , 2. den studerande under någon delav kalenderhalvåret bedriver sina studier. Försjukperiod som infaller efter studietidens början utgår återbetalningspliktigastudiemedel dock endast om den studerande ingett ansökan om sådana medeldessförinnan. Om synneriiga skäl föreligger, kan studerande beviljasåterbetalningspliktiga studiemedel även för sådan sjukperiod. Fördet första kalenderhalvår un- För det första kalenderhalvår un der vilket en studerande bedriver der vilket en studerande bedriver studier som berättigar till återbetal- studier som berättigar till äterbetal- ningspliktiga studiemedel enligt det- ningspliktiga studiemedel enligt det ta kapitel utgär studiemedel endast ta kapitel utgår studiemedel endast för sjukperiod som infaller efter det för sjukperiod som infaller efter det den studerande bedrivit studierna den studerande har påbörjat stu- under minst en månad. 4 kap. 29 § Studiemedelenligt 13,14,16,17,19 och 21-25 §§ utgår för sjukperiod som infaller under dendel av ett kalenderhalvår som utgör den studerandes studietid, fömtsatt att 1. sjukperioden ej omfattar hela den studerandesstudietid , 2. den studerande under någon del av kalenderhalvåretbedriver sina studier. 'Lagen omtryckt 1975:359. Fördel försia kalenderhalvår under vilket en studerande bedriver studier somberättigar till studiemedel enligl della kapitel utgär studiemedel endast försjukperiod som infaller efter det den studerande bedrivii studierna underminst en Fördet första kalenderhalvår under vilket en studerande bedriver studier somberättigar till studiemedel enligt detta kapitel utgär studiemedel endast försjukperiod som infaller efter det den studerande har påbörjat studierna. Medstöd av första stycket har studerande rätt till studiemedel för större del avtvä pä varandra följande kalenderhalvår än endast om särskilda skälföreligger. Vuxenstudiebidrag ocb återbetal- Vuxenstudiebidrag ocb återbetal ningspliktiga studiemedel under ningspliktiga studiemedel under sjukdom sjukdom m. m. I fråga om rält tik vuxenstudiebidrag och ålerbelalningspliktiga studiemedel för tid under vilken den studerande på grund av sjukdom är helt oförmögen att bedriva sina studier äger 4 kap. 28-35 §§ molsvarande lillämpning. Förlid under vilken den studerande på gmnd av sjukdom är helt oförmögen attbedriva sina studier utgär vuxensiudiebidrag och äterbe-latningspkktigastudiemedel för sjukperiod som infaller under den det av det eller dekalenderhalvår för vilka den studerande har beviljats vuxensludiestöd.Bestämmelserna i 4 kap. 28 och 30-35 §§ skak lillämpas. För det första kalenderhalvår under vilket en studerande bedriver studier som berättigar tiksärskih vuxenstudiestöd enligt detta kapitel utgår vuxenstudiebidrag och ålerbelalningspliktigastudiemedel endast för sjukperiod som infaller efter det den studerande harpåbörjat studierna. Utgår sjukpenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring eller motsvarande ersättning enligt annan författning för tid undervilken den studerande uppbär vuxenstudiebidrag, skall vuxenstudiebidragetminskas med det belopp som har utgått i sjukpenning eller sådan ersättning församma tid. 2Senaste lydelse 1975:1186. Studerande har rätt atl behålla vuxenstudiebidrag och ålerbetalnings-pkktigastudiemedel vid 1. ledighet för tillfåkig vård av barn i samma omfattning som enligt 4 kap. 8 och 9 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring gäller för rätt till föräldra penning, 2. ledighetför fullgörande av uppdrag i elevorganisation under sammanlagt högst tiodagar under ett kalenderår och 3. kortvarigledighet för enskild angelägenhet av vikt. Utgår föräldrapenning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring för tid under vilken den studerande uppbär vuxenstudiebidrag, skak vux-ensludiebidragetminskas med det belopp som har utgått i föräldrapenning . har han insett eller bort inse detta, återkrävas. Avbryter någon sina studier, äger första stycket motsvarande rillämp-ning beträffande uppburet studiestöd som avser tiden efter avbrottet. Beror avbrottet på sjukdom skall studiestöd som den studerande uppburit enigt 3 kap. 13-19 §§, 4 kap. 28-35 §§ eller 7 kap. 17 § och de bestämmelser som anges där ej återkrävas. 9 kap. 2§ Har någon uppburit studiestöd obehörigen ellermed för högl belopp och kan vadför myckel utgått genast Avbryter någon sina studier skak första stycket tillämpasbeträffande uppburet studiestöd som avser tiden efter avbrottet. Beroravbrottet på sjukdom skall studiestöd som den studerande uppburit enligl 3 kap.13-19 §§, 4 kap. 28-35 §§ eller 7 kap. 17 § och de bestämmelser som anges därej återkrävas. Detsamma gäller vid sädan ledighet som avses i 7 kap. Påstudiemedel enligt 4 kap. och på särskilt vuxensludiestöd enligt 7 kap. som äterkrävesenligt första eller andra stycket utgår ränta från den dag när 1978/79:162 18 medlenuppburits efter en räntesats som vid varje tidpunkl överstigernormalräntan för lån från statens utlåningsfonder. Om särskilda skälföreligger, kan återbetalningsskyldig befrias helt eller delvis från skyldighetatt erlägga räntan. Dennalag träder i kraft den . 1978/79:162 19 Anmälantill proposition om sjukförsäkringsförmåner vid arbetsmarknadsutbildning ochvissa vuxenstudier m.m. Stödetvid sjukdom för deltagare i arbetsmarknadsutbildning. Tilldeltagare i arbetsmarknadsutbildning utgår utbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen(1966:368, omtrycki 1977:141). Konstmklionen av utbildningsbidraget bygger påinkomstbortfallsprincipen och anknyter lill ersättningen vidarbetslöshet.Utbildningsbidrag består av dagpenning, stimulansbidrag ochsärskilt bidrag. Till den som är medlem i erkänd arbetslöshetskassa ochuppfyller villkoren för ersättning från kassan vid arbetslöshet eller är utförsäkradutgår dagpenning med högst . Dagpenningen för dock uppgå lillhögst elva tolftedelar av senaste inkomst av förvärvsarbete per dag, men utgäri dessa fall alltid med lägst . Till den som inte ärmedlem i erkänd arbetslöshetskassa men som har fyllt 20 äreller harförsörjningsplikt mot eget barn utgår dagpenning med . Tillandra kategorier deltagare utgär dagpenning med . Utöverdagpenning utgår till samtliga deltagare ett stimulansbidrag med . Deltagare iarbetsmarknadsutbildning har rätt att behålla utbildningsbidraget vid ledighetför sjukdom under sammanlagt eller, om särskilda skälföreligger, . Enligt nuvarande samordningsregler mellansjukpenning och utbildningsbidrag utgörs grundskyddet vid sjukdom underutbildningstiden av sjukpenning. Summan av dagpenning och stimulansbidragminskas med det belopp som utgär i sjukpenning . Reglema omutbildningsbidrag vid sjukdom har visat sig i vissa fall medföra problem fördem som inte är sjukpenningförsäkrade eller som är försäkrade fören lägsjukpenning. Problem uppstår för denna kaiegori kursdeltagare då antaletsjukdagar med rätt till bibehållet utbildningsbidrag har förbrukats, dådeltagarna skiljs från utbildningen på grund av sjukdom eller dä kursdeltagarenär sjuk när utbildningen avslutas. 1978/79:162 20 ärsjukpenningförsäkrade har efter utbildningstiden samma sjukpenning som de hadenär de började utbildningen, Riksförsäkringsverkeihar i belänkandel (Ds S 1977:4) Slödel vid sjukdom för deltagare iarbetsmarknadsutbildning m. fl, framlagt sina förslag till lösning av härredovisade problem. har i betänkandet pekat på de tekniskasvårigheter som är förenade med atl göra utbildningsbidragetsjukpenninggrundande. Dessa hänger främsi samman med att utbildningsbidragetofta ulgör ersällning för en del av ell år och all kursdeltagaren saknararbetsinkomst för tid innan han påbörjade studierna. Den sjukpenninggrundande inkomslenberäknas enligl gällande regler helårsvis pä så säll atl arbetsinkomsten slåsut över . Vid sjukdom utgår därvid sjukpenning avårsinkomsten utslagen per kalenderdag. Dessa problem är gemensamma fördeltagare i arbetsmarknadsutbildning och delärsanslällda och vissa andradeltidsanställda. En parlamentariskt sammansatt kommilté (Sjukpenningulredningen,S 1978:04) har lillsalts för att göra en översyn av sjukpenningförsäkringenbl. a. i syfte all se över de regler somjag nämnt. Riksförsäkringsverkeihar föreslagil att problemen löses på annat säll. För del försia har verketföreslagit att deltagare i arbetsmarknadsutbildning vid sjukdom skall erhållaenbart utbildningsbidrag och att den sjukpenninggrundande inkomslen görsvilande . Rätten till oreducerat utbildningsbidrag under sjukfrånvaroskall enligt verkets förslag inle vara begränsad lill ett visst anlal dagar perår utan fortlöpa under hela den beviljade utbildningen eller till dess arbetsmarknadsmyndigheternavid omprövning av rälten till arbetsmarknadsutbildning funnit au sådan rätt ejföreligger. För det andra har riksförsäkringsverkei föreslagil au kursdeltagare,som är sjuk då utbildningen upphör, underdel pågående sjukfallet skall varagaranterad sjukpenning med belopp motsvarande siödnivän underutbildningstiden. Enliglnuvarande regler ulgör sjukpenning grundskyddet vid all sjukdom som inträffarunder utbildningstiden. Under 25 eller i vissa fall under etl år ärkursdeltagaren garanterad oförändrade ekonomiska villkor vid sjukdom genom altutbildningsbidrag därvid utgår, med avdrag fördel belopp som utgår isjukpenning . har föreslagil alt enbartutbildningsbidrag skall ulgå vid all sjukdom som inträffar under utbildningstiden.Jag förordar att den nuvarande ordningen behålles. Däremot ansluler jag mig tillriksförsäkringsverkets förslag alt rätten till utbildningsbidrag vid sjukdombör utvidgas. Jag är dock inte beredd alt biträda verkets förslag altoreducerat utbildningsbidrag skall utges vid sjukdom uiöver de 25, i vissa fall35, dagarna. I stället förordar jag atl, vid sjukdom utöver de ,utbildningsbidrag i form av dagpenning och stimulansbidrag får ulgå med 90 96av del belopp som annars skulle ha utgått. Denna reducering är i överensslämmelsemed den regel som gäller inom sjukförsäkringsystemet, där hel sjukpenning utgör90 96 av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomsi. Del bör ankomma påarbets- 1978/79:162 21 marknadsmyndigheternaall efter samråd med kursdeltagaren och läroanstalten avgöra om beslulet omarbetsmarknadsutbildning skall upphävas vid sjukdom som inträffar underutbildning. 90 96 av dagpenning och stimulansbidrag bör vid sjukdom längstkunna utgå så länge beslutet om arbetsmarknadsutbildning gäller, dvs. Kursdeltagare för vilken beslutet om arbetsmarknadsutbildning upphävs pågrund av sjukdom bör fä förtur lill kommande kurs. Riksförsäkringsverkei föreslåraltför deltagare i arbetsmarknadsutbildning skall gälla gängse regler omsjukskrivning m. m. Jag inslämmer i riksförsäkringsverkels förslag i dettaavseende. Vadjag har förordat föranleder ändringar i arbetsmarknadskungörelsen. Ändringarnabör träda i kraft . Kostnaderna för förslaget beräknar jagskall rymmas inom det anslag för bidrag till arbetsmarknadsutbildning somregeringen har föreslagit i årels budgetproposition. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslär attgodkänna den ändring av grunderna för utbildningsbidrag som jag har förordat. 1978/79:162 22 Riksförsäkringsverketsbetänkande Stödet vid sjukdom för deltagare i arbetsmarknadsutbildning m.fl.(Ds S 1977:4) Genombeslul och har regeringen uppdragit ätriksförsäkringsverket att utreda bl. a. frågan om utformningen av slödel vidsjukdom för deltagare i arbetsmarknadsutbildning och vuxenstudier. 1 uppdragetingår vidare atl utreda motsvarande fråga för den som uppbär stöd vidarbetslöshet. Också frågan om stöd under sjukdom för vissa intagna ikriminalvårdsanstalt och ungdomsvårdsskola ingår i uppdraget. Verket skall ävenöverväga sjukförsäkringens medverkan genom atl utge sjukpenning vid yrkesmässigrehabilitering efter sjukdom vid vissa anpassningskurser för handikappade. Iföreliggande belänkande redovisas förslag rörande stödet vid sjukdom för deltagarei arbetsmarknadsutbildning och vuxenstuderade samt vissa intagna i anstalt m.m. Stödetvid sjukdom för vissa intagna i anstalt 2.1 Gällande regler Enligt3 kap. 15 § lagen om allmän försäkring (AFL) utgår inte sjukpenning till bl. a.den som är intagen i kriminalvårdsanstalt eller ungdomsvärds-skola. Personersom dömts till fängelse, internering eller ungdomsfängelse kan emellertid underden tid de formellt sen är intagna i kriminalvårdsansiali beredas möjlighet attvistas utanför anstalten under längre eller kortare lid. Avsiklen därmed är atlanpassningen i samhällel skall underiältas och alt frigivning eller vård ulomanstalten skall förberedas. En stor del av dessa personer utför därvidförvärvsarbete. Inkomsten av arbetet är skattepliktig och pensionsgrundande.Enligt den nämnda bestämmelsen i AFL utgår dock i princip inte sjukpenning dåsjukdom leder till föriust av sådan förvärvsinkomst. Påpekas bör emellertid atlriksförsäkringsverkei i vissa besvärsärenden funnit att sjukpenning kunnatutges till försäkrad som formellt varit inlagen, men som vistats utom anstalt. Ioch med kriminalvårdsreform har dessa frivårdsformer fått ökad användning.I samband med denna reform har särskilt betonats vikten av att kriminalvårdensklienter så långt som möjligt skall kunna utnyttja samma sjukvård, utbildningoch arbetsmarknad m.m. som andra medborgare. Detta skall under intagningstideni första hand möjliggöras genom att klienterna beviljas s.k. frigång enligt 11§ s.k. frigivningspermission enligt 33 § eller annan vistelse utom anstaltenligt 34 § lagen om kriminalvård i anstalt 1978/79:162 23 (KvaL).Därvid bör klienterna ha samma rätt lill samhällets stödåtgärder och vårdinsatsersom andra människor i samhället. Förhållandenaär likartade för elever som är inskrivna i ungdomsvårdsskola men som vårdasutom skolan. Det loialaantalet intagna i kriminalvårdsanstalt och inskrivna i ungdomsvårdsskola somunder kortare eller längre lid vislas ulom anstalt med stöd av 33 och 34 §§ KvaL,som förvärvsarbetar i samband med frigång eller frigivningspermission eller somvårdas utom ungdomsvårdsskola kan f n. beräknas till i storleksordning 4 000per är. Verketföreslår atl försäkrade som intagits i kriminal värdsanslall, men som med slÖdav 11 § KvaL beviljats frigäng och därvid utför förvärvsarbete eller med slödav 33 eller 34 §§ KvaL vistas utom anstalt skall ha rätt till sjukpenning påsamma villkor som andra försäkrade. Verket föreslär vidare atl försäkrad som inskrivitsi ungdomsvårdsskola, men som värdas ulom skolan skall ha molsvarande rätt tillsjukpenning. Beträffandede intagna som deltar i kriminalvårdens försöksverksamhet med marknadsanpassadersättning för arbete inom anstalten finner verket inte skäl att föreslåändring i nuvarande regler. 3.Stödet vid sjukdom under arbetsmarknadsutbildning och vuxenstudier Genomändringar i arbetsmarknadskungörelsen har fr. o. m. den nyaregler om ersättning till den som deltar i arbetsmarknadsutbildning, s. k.utbildningsbidrag, trätt i kraft. Därigenom förbättrades förmånerna väsentligti jämförelse med de tidigare utbildningsbidragen. Fr. o. m. samma tidpunkl - i visslfall redan fr. o. m - har genom ändringar i studiestödslagen enny stödform för vuxenstuderande, s. k. särskilt vuxensludiestöd, införts. Förbåda dessa stödformer finns regler om samordning med ersättning från denallmänna sjukförsäkringen. Både utbildningsbidraget och vuxenstudiestödetbygger, liksom sjukpenningen, på inkomstbortfallsprincipen. Det finnsemellertid betydande olikheter i stödsystemens uppbyggnad. Skillnadernasammanhänger delvis med att de tvä här aktuella formerna av utbildningsstöd harutvecklats ur olika andra ersättingssystem. Vuxenstudiestödet anknyter iväsentliga avseenden till studiemedelssystemet och utbildningsbidragen tillarbetslöshetsförsäkringen. De mesl framträdande skillnaderna mellan de treersättningsformerna berörs i grova drag i det följande. 1978/79:162 24 Utbildningsbidragberäknas till lägsl . eller i vissa fall . per dag vidheltidsstudier och utgår per vecka.Stimulansbidrag om . perdag utgår också. Det högsta utbildningsbidrag som kan utgå för dag räknat är fn.180 kr. För alt fä bidrag över garanlinivån . per dag fordras attkursdeltagaren är arbetslöshelsförsäkrad. Vuxensiudiestödetanknyter i princip beloppmässigt till utbildningsbidragen, men beräknas inlesom en dagersättning, utan i stället för en bidragsperiod omfattande 15 dagarvid heltids- och vid halvtidsstudier. Vuxenstudiestödet består delvisav bidrag och delvis av återbetalningspliktiga studiemedel. per dag eller för hemmamakar . per dag och utgår iprincip för veckans . Sjukpenningens maximibelopp är betydligt högreän utbildningsbidragets och vuxenstudiestödets, f n. Såvälutbildningsbidrag som vuxensludiestöd kan i viss utsträckning behållas undersjukfrånvaro. För deltagare i arbetsmarknadsutbildning kan detta ske underhögst 25 eller i vissa fall för är räknat. Vuxenstuderande kan enligthuvudregeln behälla sitt slöd i sammanlagt högst under två påvarandra följande kalenderhalvår. För första studieterminen, erfordrasemellertid att den studerande deltagit i undervisningen i minst en månad förattvuxensiudiestödet skall kunna utgå vid sjukfrånvaro. Om sjukpenning utgär församma tid som utbildingsbidrag, minskas utbildningsbidraget med sjukpenningen.Motsvarande gäller för vuxensiudiestödets bidragsdel, men utgiven sjukpenningavräknas här från bidraget för hela bidragsperioden även om sjukpenningtidenvarit kortare. I fråga om vuxenstudiestödets länedel avskrivs återbetalningsskydigheteni den män sjukfallet varar än . Sjukpenning överstigande 25kr. per dag reducerar dock denna avskrivning. Antaletpersoner som under ett kalenderår påbörjar arbetsmarknadsutbildning har underde varierat mellan 80 000 och 110 000. Antalet personer som underär1976 beviljades vuxenstudiestöd uppgick till omkring 10000. Nuvarandesamordningsregler mellan sjukpenning och utbildningsbidrag resp.vuxenstudiestöd innebär i princip att gmndskyddet vid sjukdom underutbildningstiden beslår av sjukpenning.