prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Jag vill erinra om atl SÖ i sillförslag till nytl språkprogram visade atl ett sådani språkprogram inle behöverinnebäru några koslnadsökningar. Till konsekvenserna för allemativkursema iengelska och matematik återkommerjag i avsnitt 4.7.5. Ändringarna bör träda i krafl fr.o.m. läsårel 1985/86 dåden förslu årskull, som följt den nyu läroplanen, lämnar . En förändring av detla slag har genomgripande betydelseför studiesituationen i . Valel av olika ämnen och aktiviteterkommer då även i realiteten all få samma värde för elevernas senare sludie- ochyrkesval. vikligl led i ire decenniers skolulveckling kan därigenomförverkligas. Del är vikligl atl utformning kan ske frändennu utgångspunkt. Inom ett fritt val av fördjupningsuppgifter, lillvalsämnenoch fria akliviieier inlär därvid lillvalsämnena inle längre någon särslällninggenom att som skikta eleverna för kommande studier. En mångsidig och intresseväckandeverksamhei kan utformas under den samlade skoldagen. Hur denna verksamheiorganiseras - som individualisering inom klassens ram eller i form av teman,projektstudier, ämnen, kurser eller fria akliviieier -biir huvudsakligen enfråga om vad som i olika fall är pedagogiski önskvärl och resursmässigtmöjligl. 2.3 Jämlikhet en rätt till goda kunskaper ochfärdigheter 1 likhet med bl.a. riksförbundei Hem och Skola (RHS)anserjag atl den aUvariigaste ojämlikheten i dagens skola är att många eleverhar stora och irreparabla kunskapsblottor i elementära avseenden. Deltahandikapp i skolan förlängs till en social och psykologisk vanmakt under restenav livel 1978/79:180 13 och bidrur, som RHS päpekul. all lägga grunden för ellnegaiivi sociall arv för näsla generation. Denna lunkegång frumkommer lydligl också i den redogörelseför verk-sumhelsårel 1977/78 som SÖ:s pedagogiska nämnd lämnat ijuni 1978. 1 dagensskola försiärks. menar nämnden, de sociala handikappen främsi inom de för allugemensamma ämnena där undervisningen som sådan inle förmår molivera eleverna. RHS syftar närmasi på de gmndläggande färdighelerna isvenska och malemaiik. Del är vikligl, menar RHS, atl kursplanerna inle enbartanger de önskvärda uiun också formulerar de nödvändiga kunskaper och färdigheiersom skolan mäsle ge. Över huvud taget har flertalei remissinslunser myckelslarkl betonat atl elevernu måsle få vissu nödvändiga kunskaper och framföralli en god iräning i främst svensku och mulemalik. Den pedugogisku forskningen har också visat hur bristandeförkunskaper bidrur lill all eleven uppfaliar sig själv som"obegåvad" och som "olämplig för fortsau uibildning". Selti perspekliv av ell livslängl lärande och en återkommande utbildning kan skolanbidra lill an förslärka en ojämlikhel i samhällel om man försummar all lägga engod grund av basfärdigheler. Del är enligi min mening angeläget atl i debatten omjämlikhet i skolan framhäva della avgörande förhållande. Men jämlikheien i skolan måste ses också från en annansynpunki. Ju mångsidigare innehåll skolan kan erbjuda, deslo lättare blir delför elever atl finna aktiviteter där de kan uppleva framgång. All ge elevernamöjlighel all välja sloff av olika slag och att arbeta på olika säll blirdärmed en viktig förulsäiining för ökad jämlikhet. Skolan får inte vara såensidigi ulformad all siora elevgrupper får sin självkänsla försvagad ellerknäckl. 2.4 Det fria studievalet All eleverna behärskar vissa grundläggande kunskaper ochfärdigheier är ell cenirali krav på skolan. Del måsle finnas en gemensam kurssom omfaiiar sammu ämnen och stoffområden i alla lundets skolor. Därigenom garanterusen gemensam referensrum. Elevernas utbildning får integenom lokala priorileringar tillåtas bli så skiftande att den inle längre ärlikvärdig. Men verksamheien måsie också skapa ell aktivt intresse hosulla elever och en molivalion för skolarbetet. Inle minsl är delta väsentligtpå högstadiet. Möjlighelerna lill en mångsidig verksamhei under skoldagenbör därför vidgas. Vid sidan av en gemensam kurs - med alla deindividualiserings-möjligheter som denna innehåller - bör del finnas ell belydandeulrymme Prop.1978/79:180 14 för varje skola all ulformu de kurser och lemun som lärureoch elever finner mesi inlressunia. Skälen för en sådan uiformning avläroplanen är flera: En del avtimplanen bör ge ulrymme för egnu inilialiv från dem som verkar i skolan. Genomall en sådan möjlighel finns, stimuleras medbe-slämmandei och medansvaret påell aktivt säll. friaresludieval kan också genom sin karaklär bli av sior belydelse för aklivmedverkan av föräldrar, föreningslivets företrädare och kulturarbetare iskolan, för utveckling av skapande arbete inom olika konstformer såsom musik,leckning, målning, dans, dramatik, foto, film osv. Därigenom skulle de friarestudierna lämpa sig specielll väl för atl la lill vara ungdomens intressen. Inom ramen fören friare sludieval blir möjlighelerna större atl anpassa skolan lill despeciella behov som många elever har. Undervisningen av minoritetsgrupperkommer atl underlällas av en friare uppläggning. Elevernaspersonlighelsulveckling sker huvudsakligen genom alt de tillägnar sig kunskaperoch färdigheter inom ramen för olika aktiviteter. Exempel: elever som arbetar igrupp utvecklar samarbetsförmåga, elever som vänjs vid alt handleda yngreelever ulvecklar ansvar osv. friare sludieval ger ulrymme för andralösningar av skolans verksamhei än de traditionella. Fadderverksamhetssysiemelhar i vissa skolor utvecklats långt. Högsladiels elever kan ges viss inskolninginnan de biträder i undervisningen och i de fria aktiviteterna på lägrestadier. Delta är endast ell exempel på hur skolan kan ordna verksamheien föratl ulveckla elevernas personligheter och ge eleverna ökat ansvar. Det har oftaklagats på all skolan är en isolerad institution i samhället. Den reglerascenlralt och har därför i slorl sett samma utformning över hela landet. 1 deforskningsprojekt som sysslar med glesbygdernas skolor har man såväl i Sverigesom utomlands kommii fram till all de skolkon-sirukiioner som man lillämpar iurbaniserade regioner inle alllid är lämpliga i glesbygderna. Resullalen visaräven atl skolorna måsle ulformas på ett sådani säll all den omgivande miljön,samhällel, arbelslivel osv. ges möjlighet atl medverka. Lokala önskemål ifråga om undervisningens innehåll och aktiviteter måste få utrymme. Detla lålersig dock inte göras om inte timplunen är så ulformad atl det finns ett frillsludieval inom vilkel inilialiv av denna ari kan realiseras. 2.5 Decentralisering av ansvar och befogenheter beslul om en reformering av skolans inre arbeiem.m. innebar en långlgående deeeniralisering av ansvarei förskolorganisalionens utformning. Genom decentraliseringen har den statligasiyrningen begrän-sals lill förmån för avgörande i kommunsiyrelscn, iskolslyrelsen, inom reklorsområdei eller i arbetsenheter. 1978/79:180 15 Den grundläggande principen för skolorganisalionensuiformning bör vara att närma beslutsnivå och verkställighelsnivå lillvarandra. Det är därför viktigt att decenlraliseringen inle stannar påkommunnivå ulan förs vidare lill dem som direkl har all arbela med frågorna påde olika skolorna. Del är i denna direkta koppling mellan besluts- ochverkställighelsnivå som de slörsla vinsterna med decentralisering finns atthämta. Det kan synas naturiigi all decentraliseringen så som SÖföreslagit också får prägla innehållet i skolans undervisning. I de akluellaförslagen anges della endast inom myckel vida ramar, i mål och huvudmomenl.Delta äremellerlid inle självklart. En deeeniralisering avorganisalionsbesluten i form av fri resursanvändning och limplan för siadiumhar inle som logisk fortsäiining en decentralisering av innehåll i och mål förarbelel i skolan. Tvärtom bör del ökade lokala ansvaret för organisationen, denfriare resursanvändningen, ses som ell medel all göra del lällare all bemästrasamma krav i olika miljöer. Det finns en viktig skillnad mellan begreppen likhet ochlikvärdighet. Del sloff som behandlas i en skola kan inom ganska vida ramarskilja sig från, vara olikt, del som behandlas i en arinan skola. De bådaulbildningar-na kan trots delta framslå som likvärdiga, då del gäller elevernasorienlering inför val till gymnasieskolan eller chanser all klaragymnasieskolestudier eller alt fä arbete. Men det finns en gräns,där olikheten mellan utbildningarna blir så stor att de inle längre blirlikvärdiga. Om vid en skola exempelvis den lekniska orienteringen hell skjuls ibakgrunden, medan nalurvelenskapligl-lekniska inslag får slorl ulrymme vid enannan har elevernas utbildning blivit så skiftande alt den inte längre ger demlikvärdiga förulsäliningar när de skall välja till gymnasieskolan eller väljaarbele. Det är viktigt all yUeriigare decenlralisera mångaorganisalionsbeslut inom skolan. Men del måsle också ske en avvägning molkraven pä likvärdig ulbildningssiandard i olika skolor. Detta gör attdecentraliseringen av besluten rörande innehållet i undervisningen inte kangöras så långtgående som SÖ föreslagil. Del är exempelvis nödvändigi all garantera ett bestämtmåtl av naturve-lenskaplig-ieknisk orientering i alla skolor. Detla fordrar attsärskild tid och särskilda mål och huvudmoment anges för de naturorienterandeämnena. Inom orienteringsämnena måste väsentligt sloff markeras i huvudmomentliksom . Religionskunskap bör erhålla molsvarande ulrymme som nu.Träningen av grundläggande färdigheter kan inle heller, somjag tidigarepåpekade, få bli beroende av skiftande prioriteringar i olika skolor ochkommuner. Del rör sig här om en avgörande jämlikheisfråga, om eleversrättighet alt få goda förutsäliningar för kommande siudier. Jag anser därför anell besläml krav måsle siällas på skolornas resursfördelning liil hjälp förelever med svårigheler i läsning, skrivning och räkning. Prop.1978/79:180 16 2.6 Skolan ett kulturellt centrum Skolan har många viktiga roller på det kulturella området.Genom undervisningen i t.ex. svenska, teckning, musik, slöjd och gymnastik fåralla elever grundläggande insikter i de olika uttryck för mänskliga känslor,stämningar och erfarenheter som förmedlas genom de olika konstarterna. De fårockså en träning i eget skapande som är ett viktigt led i personlighetsutvecklingen.De konstnärliga uttrycksmedlen, i form av t.ex. drama och utställningar utgörockså viktiga medel för att levandegöra stoffet i andra ämnen och för altredovisa arbetsresultat och uttrycka opinioner. Skolans roll som kulturcentmm är emellertid inte begränsadtill den obligatoriska undervisningen. Genom skolan kan eleverna också komma ikontakt med olika kulturyttringar såsom konserter, teaterföreställningar,filmförevisningar och konstutställningar. Efiersom skolan når alla barn ochungdomar motverkar man den skevhel som annars präglar publiktillströmningentill andra kulturevenemang. Slulligen kan skolan erbjuda eleverna möjligheter alt inomramen för intresseslyrda tillval eller olika aktiviteter mer ingående än somkan ske i den obligatoriska undervisningen få ulveckla sina intressen inomolika kulturområden. Samverkan med det fria organisaiionslivet kan betyda mycketi detta sammanhang. Jag vill erinra om den beskrivning av skolanskullurpolitiska uppgifier som görs i propositionen 1978/79:143 om barn ochkultur vilken framlagts för . Synpunkier av detta slag var vägledande för besluten omsamlad skoldag. Under icke timplanebundna aktiviteter, i fortsättningenkallade fria aktiviteter, finns möjligheler för föreningar men också förkulturarbetare av skilda slag all medverka i skolan. Medel för viss frivilligmusikundervisning ingår i skolans s.k. förstärkningsresurs. Gmpper kringteater, film, bild och dans kan anordnas av skolan. Del är väsentligt att olikagrupper på skolan får möjlighel att gå ut med egna program, lill andca klasser,stadier eller skolor. Jag räknar med atl den samlade skoldagen successivi kommerall införas i alla kommuner. Jag föreslår också atl lid avsätts för friaaktiviteter på mellanstadiel. Jag lägger vidare fram förslag om atl lid iskolarbelel skall avsättas för fördjupningsuppgifter. Genom alla dessa ålgärderförbällras förutsällningarna för kuilurellt skapande verksamhet i skolorna.Temasiudier underläiiar exempelvis verksamhei kring drama och film och ell uinyttjandeav skolbibliotekens resurser. Den lokala frihelen atl utforma lillvalskurserger möjlighet lill inlressanta nya idéer. Ämnel bild (leckning) är viktigt i skolans kullurliv. Jagkan inle bilräda SÖ:s förslag all skära ner liden för ämnel. Jag anser liksom SÖ det viktigt atl litteraturen får enförstärkt ställning inom ämnel svenska. Musik har en framträdande plats genom ett omfattandefrivilligt engage- Prop.1978/79:180 17 mang både inom skolan och i den kommunala . Enbelydligi bälire siällning för den obligaloriska musikundervisningen skapasenligi min mening om leklionsanlalet pä högsladiel minskas frän tre till tvä medandessa leklioner i siällei får bedrivas i delad klass. 2.7 Ökad Jämställdhet mellan pojkar och flickor Principen om jämsiälldhel mellan kvinnor och män måslegenomsyra hela skolan. Skolan skall hjälpa eleverna all uivecklas efterpersonlig fallenhel och iniresse, oberoende av kön. Undervisningensuppläggning och innehåll skall vara sådant att den medvetet främjarjämställdhet. Den skall dä ta hänsyn till de olikheler mellun könen som finnsoch som bl.u. är be-lingade av flickors och pojkars olika uivecklingsiakl. Ämnel leknik har som lillvalsämne näslan uteslutandelockat pojkar. Som jag kommer att föreslå bör ämnet bli gemensamt föralla elever. I motsats till SÖ anserjag del vikligl att ämnet också får egenlid lill sitl förfogande så att del kan utvecklas till ett engagerande inslagmed ett prakliskl och laboralivi arbelssäil. Jag anser del också väsentligt atl slärka ämnelbarnkunskap, både i förhållande till nulägel och lill SÖ:s förslag. Enligt minmening bör ämnel på ell belydelsefulll säll kunna bidra till ökad kunskap omfamilj och samlevnad och om handikappades förhållanden som barn och vuxna. Jag föreslår något ökad tid för hemkunskapsmomentet genomall hemkunskap införs i orienieringsämnen på lågsladiei och lärarinsatsen förstärksför atl möjliggöra praktiska arbetsformer. Det blir därigenom möjligl all bättre än nu anknytaundervisningen på lågstadiet lill det praktiska arbete som bedrivs i förskolanoch så lidigt som möjligt söka ge eleverna den inställningen atl hemarbele börulföras av både pojkar och flickor. Försiärkning av personalinsatsen bör ske genom att medelmotsvarande ytterligare en veckotimme per klass i årskurs 2 lillförsförsiärkningsresursen. Även elevernas val av maskinskrivning har visat sig varaberoende av könsrollsuppfatiningar. Jag anser det vikiigt atl också här påverkaattityderna genom all undervisning i maskinskrivning,såvida inte lokalsituationen i skolan förhindrar del, föriäggs tillmellanstadiet. Där kan ämnet på ett naturligt sätl förslärkafärdighetsträningen i svenska. TräningstiUfällen om 30 undervisningslimmar börvara obligaloriska för alla elever. De som inte har möjlighet att erhålla dempå mellanstadiet och inle heller väljer ulbildningen inom tillvalet på högstadietbör ges motsvarande träning under lid för fria aktiviteter på högstadiet. Gymnastik är ett gemensamt ämneför pojkar och flickor. Sedan sker en uppdelning. Jag anser det viktigt attsamgym- 1978/79:180 18 naslik är huvudprincip för skolans gymnaslikundervisning.Endusi i speciella momenl bör man gruppera eleverna efter kön. De nuvurunde lillvulsämnenu leknik, konsl och ekonomi harvisal sig leda lill slarkl könsbundna val. Jag anser liksom SÖ alt del ärvikligl alt nya lillvalsämnen konstmeras så alt det motverkar den nuvarandestarka lendensen lill könsbundna val. Den lokala frihel alt organisera delfria sludievalet, somjag föreslår, begränsas därför genom kravel pä alt olikakurser inte får konstrueras så att man kan förutse en mycket snedkönsfördelning. SÖ har föreslagit att såväl textil- som trä- ochmetallslöjd också på högstadiet skall vara obligatoriska för alla elever. Jagär väl medveten om au könsrollsuppfallningarna är myckel beslämda på dellaområde. Jag anser del dock inle möjligl atl tvinga fram enförändring på så sätt alt alla även på högstadiet skulle åläggas ägna likamycket tid ål båda slöjdarterna. 1 siällei bör eleverna inom det gemensammaämnel slöjd kunna välja lyngdpunkl för sill arbele. Jag bedömer alt del ärvikligare atl genom projeki som syfiar lill samverkan mellan slöjdarterna ochinom en bred ämnesövergripande verksamhei kring boslads- och miljökunskapsuccessivi förändra nuvarande attityder. Det är viktigt att skolan, som en del av samhället,förmedlar en bild av jämställdhet och delat ansvar och inflylande mellankvinnor och män. Skolan är vän lands största arbetsplats. Som sådan präglasden av samma skillnader mellan kvinnor och män som råder i arbetslivet iövrigi. Vissa uppgifier uiförs så goll som uteslutande av kvinnor respeklive avmän. Del är belydligi vanligare atl männen innehar arbetsledande ställningar.Och del hierarkiska mönstret i skolan är delsamma som i samhällel i övrigi -delär män som har besluisfallande positioner. En jämnare könsfördelning på olikauppgifier inom skolan måste därför eftersträvas. SÖ har i skrivelse till regeringen den 10 november 1977kommii in med ett handlingsprogram Könsroller i skolan, som har utarbetats pågrundval av rapporten friare val - jämställdhelsprogram för skolan ochremisssvar som har avgetls över rapporten. SÖ hemsläller samiidigi alt ell momentmed innebörd all skolan skall verka för jämställdhet, bl.a. mellan kvinnor ochmän, inom ulbildningsväsendel som helhet förs in i de paragrafer i skollagensom reglerar skolstyrelsens respektive utbildningsnämndens åligganden. Ettliknande momenl bör enligt SÖ las in i skolförordningen i fråga omskolchefers och skolledares åligganden. I propositionen 1978/79:100 (bil. 12 s. 251) anförde jagunder litlera C. Skolväsendel, Vissa gemensamma frågor alt SÖ:s framställningom ändring i skollagen skulle komma att behandlas i en särskild propositionmed förslag till lag om jämställdhet i arbetslivet. Jag kommer i stället atthär behandla SÖ:s framställning. Med hänvisning till vad jag har anfört harjag funnitdet angeläget alt bestämmelser förs in i skollagen (1962:319) som åläggerskolslyrelserna och landsiingskommunernas utbildningsnämnder att verka förjämställd- 1978/79:180 19 hetmellan kvinnor och män. De nya bestämmelserna bör lämpligen las in som en nypunkt, punkten e, i 9§ andra stycket och 20 § c andra stycket. Jag avser attsenare föreslå regeringen ätt göra de ändringar söm behövs i skolförordningen(1971:235). Inlernationellaförbindelser spelar en allt siörre roll. Allt fler problem måste lösas iinternationell samverkan. Detta är, vilket bl.a. framhölls av dåvarandeuniversitetskanslersämbelels inlernationaliseringsutredning , en frågasom inle angår bara politiker och experter. I en demokraii är det nödvändigt,atl de enskilda medborgama har insikl i det globala beroendet samt förståelseför all nalionell isolering inle är möjlig. Det blir för skolan viktigt alt geeleverna en god orientering om andra länders förhållanden och om olikapolitiska och religiösa uppfattningar som är betydelsefulla i andra länder ochför invandrare i vårt egel land. Samhällsorienterandeämnen och religionskunskap, naturorienterande ämnen, bild och musik spelarliksom litleraturiäsning stor roll för en ökad internationell förslåelse.Invandrarelever och deras föräldrar kan vara en stor tillgång för all förmedlaandra länders kullur. En utökad undervisning i hemspråk kommer efter hand allge tiUgång till god och varierad språk-kompelens i . Goda språkkunskaper kommeröver huvud laget atl spela en stor roll. De är betydelsefulla inle bara förumgänge över gränserna utan ocksä för vilka kullurinfiylelser, som kommer aUkunna göra sig gällande . Det är väsentligt, att inteenbarl har anknyining lill det anglosaxiska språkområdet. Tyska och franskamåste enligt min mening ingå i den språkundervisning som erbjuds i grundskolan.Även de som inte fortsätter med B-språk (franska eller tyska) i gymnasieskolankan då få en grund för att senare kunna komplettera sina språkkunskaper inomvuxenutbildning eller studiecirkelverksamhet. Mot denna bakgmnd kommerjag senareatt föreslå att liden för B-språk behålls oförändrad i . För dem sominte väljer treåriga kurser i B-språk i gmndskolan öppnar den konstmktion avtillvalet somjag kommer atl föreslå möjlighet att läsa kortare kurser i dessaspråk. I vissa siörre länder, därdet egna språket är ett världsspråk, erbjuder man endast ett främmande språk iden obligatoriska skolan. För mäste det däremoi vara viktigt all gespråkutbildningen ett betydande utrymme. Jag kan i detla sammanhang nämna attregeringen medgett att får bedrivaförsöksverksamhet med utökade studiemöjligheter i franska eller tyska igmndskolan. Kultur-och samhällsförhållanden i övriga nordiska länder bör behandlas på allastadier. Aktuella händelser inom politik, ekonomi, samfärdsel, idrott osv. harofta anknytning till något av våra grannländer. Prop.1978/79:180 20 en av massmedia har bl.a. medfört alt konlakttillfällenamellan folken i har ökat. 1 SÖ:s läroplansförslag föreslås för ämnetsvenska som huvudmoment alt eleverna skall få övning i att uppfatta taladdanska och norska. Molsvarande huvudmoment finns även i Lgr69. Enligt min meningbör förhållandena i och förståelsen för problemen i grannländerna gesvidgat utrymme i undervisningen i gmndskolan. Delta bör uppmärksammas vidutformningen av mål och huvudmoment. 2.9 Samverkan mellan skolan och samhället i övrigt En ökad samverkan mellan skolan och samhället i övrigi ärväsentlig. Denna strävan har liksom lidigure stöd av en slark remissopinion.I dag sker denna samverkan på främsi vägar. Dels byggs successivi den samladeskoldagen ul i alli fler kommuner. Dels pågår en omfaUande försöksverksamhelmed vidgad arbelslivsorientering i drygt 100 kommuner. Slutligen innebär derekommenderade arbetssätten starkt ökade inslag av studiebesök och medverkanav dem som är anslällda i arbeisliv eller arbetar i föreningar, organisaiioneroch kulturliv. En utbyggd samverkan mellan skola och omgivande samhällebör enligt min mening i väsenilig grad prägla den fortsatta skolulvecklingen.Den kommer all kräva stora insatser för planering liksom del blir viktigt atlväga olika elevgruppers och utbildningsstadiers intressen mot .varandra om detblir brisl på praklikplatser. Det är i detla sammanhang vikiigt alt också uppmärksammafömtsättningama på nivå. Om en inrikining för all få koniaki med närsamhälletskall få genomslagskraft, måste den också få konkret utiryck genom attkommunen decentraliserar medelsanvändningen lill skolorna. Det ärbelydelsefulll, alt de enskilda skolorna kan disponera tillgängliga medel såatt det befrämjar ett verklighetsanknuiet undervisningssätt. Valet mellan all besöka en arbetsplats eller att läsa omden är ett pedagogiskt val som bör iräffas på skolan, inle vid den kommunalabudgetens kontouppdelning. En detaljerad kontouppdelning och medelsfördelninginnebär en metodisk styrning, som i många fall förhindrar att skolomasatsar på ökade samhällskontakler. Jag utgår ifrån att man i kommunerna intehar något intresse av sådan styrning. Även betydelsen av en nära och förtroendefull kontaktmellan hemmen och skolan har betonats i många sammanhang. SIA-utredningenföreslog i betänkandet (SOU 1974:53) Skolans arbetsmiljö flera nya åtgärder. 1propositionen (prop. 1975/76:39) om skolans inre arbete m.m. betonades atlsamarbetet mellan hemmen och skolan är ytterst väsentligt. 1 propositionenföreslogs all två kontaktlillfällen per läsår skulle vara obligatoriska förskolan all anordna. Skolan föreslogs också få möjlighel all använda del avförstärkningsresursen för kontakt mellan hem och skola, särskilt med lanke påden uppsökande verksamheten. Förslagen föranledde ingen erinran 1978/79:180 21 från sida (UbU 1975/76:30, rskr 1975/76:367).Regeringen har förelagt en proposition (prop. 1978/79:159)med förslag till lag om rätl lill ledighet för vissa föreningsuppdrag inomskolan, m.m.