prop · G203112 · 1978-12-31 00:00:00 — Koslnader somförorsakas av regionalpoliliskl motiverade åtgärder kan om särskilda skälföreligger ersättas i särskild ordning. Exempel härpå är det statliga stödettill SJ:s olönsamma linjer och ersätiningen för flygtrafiken på . Dessabeslut underställs alltid . Enligt min mening bör ett sådant tillvägagångssättfortsättningsvis kunna användas och även omfatta verksamheter som intehar använis i regionalpoliliskl syfte. Statliga stödinsatser administreras av en rad olika verkoch myndigheter och det är svårt atl fä klarhel i hur insalsema fördelasgeografiskt och på sektorer. Jag avser föreslå regeringen all denna frågautreds. Den typ av kunskaper som därigenom erhålls fordras enligt min meningför att kunna göra ralionella avvägningar mellan olika stödåtgärder. Mina förslag om den statliga seklorns infogande iregionalpoliliken förutsätter, liksom regionalpolitiken i övrigt, all regeringoch riksdag har ett övergripande ansvar för samhällsutvecklingen. Ettregionalpoliliskl åtgärdssystem av del innehåll som jag nu har förordal börsammanlaget ge möjligheter lill en effektivt fungerande regionalpolitik inomden statliga verksamheien. 7.3 Regionalpolitiska medel i kommunernas ochlandstingskommunernas verksamhet har beskrivits hur viktigt det är atl de statligamyndigheterna i sin planering tar större hänsyn lill de regionalpolitiskafaktorema. Prop.1978/79:112 77 sätlningsulredningen framhåller alt detta i tillämpligadelar bör gälla även när man från regionalpolitiska utgångspunkter kommer in påkommunernas och landstingskommunernas verksamhet. De uppgifier som redan harlämnats beträffande den hittillsvarande och väntade sysselsättningsutvecklingeninom den offentliga sektorn visar all de flesta nya arbetstillfällena kommeratt finnas i kommunemas och landstingskommunemas verksamheter. Detlaunderstryker enligt kommittén behovei av alt i större utsträckning föra in deregionalpolitiska faktorerna i kommunernas och landstingskommunernas planering.En utvecklad sysselsältningsplanering för kommunemas och landstingskommunemasverksamhet kan skapa ökade förutsättningar för atl ge den regionalpolitiskaplaneringen ell mer konkret innehåll och göra regionalpolitiken mer ålgärdsinriklad. Sysselsättningsulredningen framhåller alt det frånregionalpolitiska utgångspunkter är av stor belydelse att kommunema kanmedverka till en fysisk planering som leder till korta avstånd mellan bostäderoch arbetsplatser, bättre irafiklösningar och till att förvärvshinderundanröjs. Kommittén framhåller att åtgärder måste sättas in för attunderlätta för människorna atl nå de arbeten som finns inom den egna regionen.Av största betydelse är härvid att sysselsättningsfrågorna beaktas bättre iden fysiska planeringen och atl en kollektivtrafik byggs ut som också passarför resor till och från arbetet. Kommittén ägnar särskild uppmärksamhet åt denregionalpolitiska betydelsen av att undanröja förvärvshinder. a. utbyggnaden av bamomsorgen, eftersom bristen på platserfortfarande är ett stort hinder för jämställdhet och valfrihet påarbetsmarknaden. Kommittén anser att statsbidragen till bamomsorgen i lämpligtsammanhang bör förslärkas med beaktande av kommunernas kostnader ochmöjligheter alt åsiadkomma lokall anpassade lösningar. Den från sysselsättnings- och servicesynpunkt dominerandeverksamheten hos landstingskommunema är hälso- och sjukvården. Sysselsättningsutredningenframhåller att den sjukvårdspolitiskt fastlagda inriktningen med en utbyggnadoch omstrukturering av hälso- och sjukvården i riklning mot meradecentraliserade vårdformer, främsi långtidssjukvården med lokalt belägnasjukhem och distriktssjukvården med lokalt föriagda vårdcentraler, står i överensstämmelsemed de regionalpolitiska målen. Kommittén anser därför atl det frånregionalpolitiska utgångspunkter är av stort intresse att en utbyggnad ochomstrukturering av hälso- och sjukvården med detla innehåll blir förverkligadoch föreslår att det inom landstingskommunernas verksamhetsområde skapaseffektivt fungerande styrmedel för all förverkliga dessa planer. Utbyggnaden av landstingskommunernas verksamhet inkl.långtidsvården torde enligt sysselsättningsulredningen förutsätta ett statligtekonomiskt stöd. Kommittén föreslår all ell slatligt stöd lill landstingskommunernasverksamhet kombineras med regionalpoliliskl moiiverade villkor Prop.1978/79:112 78 som tar sikte på alt i huvudsak förläggalångtidssjukvården till lokalt belägna sjukhem inte bara på de nuvarandesjukhusorterna ulan också på mindre orter med tillräckligtbefolkningsunderlag. Kommittén betonar vikten av att i ochlandstingskommunal verksamhet liksom i statlig verksamhet i första hand sökabeakta de regionalpolitiska faktorema redan i verksamhetsplaneringen. Del kandärför också finnas anledning all i vissa fall knyla regionalpolilisklmoiiverade villkor lill ett statsbidrag t. ex. på det sätl som angivits ifrågaom långtidssjukvården. Kommittén anser vidare att det finns anledning atl betonaden stora belydelse som det statliga skattesystemet har för alt ge kommunernaoch landstingskommunema mer likvärdiga möjligheter all bedriva sin verksamhet.Enligt sysselsättningsutredningens mening är därtör genomförandet av en sådanförstärkning av skatteutjämningsbidragen till kommunema ochlandstingskommunena, som redovisas i kommunalekonomiska utredningensbetänkande (SOU 1977:78) Kommunerna - utbyggnad, uljämning, finansiering,angelägel även från regionalpolitiska utgångspunkter. Kommittén framhållervidare atl det är av stor belydelse att sådana faktorer som geografiskt läge,bebyggelsestruktur, åldersstruktur och befolkningsminskning inarbetas i detföreslagna nya skatteutjämningssystemet. Härigenom kommer skatteutjämningsbidragenatt mer konsekvent anpassas till kommunemas strukturella olikheter både iolika delar av landet och inom samma län. Den kommunalekonomiska utredningens förslag ligger tillgrund för det förslag om förstärkning av skatteutjämningsbidragen tillkommunema och landstingskommunema som regeringen har förelagt (prop. 1978/79:95). Förslaget innebär bl.a. all skatteutjämningsbidragen kommerall innefatta ell mera konsekvent hänsynstagande till kommunernas strukturellaolikheter. Förslaget i proposilionen innebär vidare all möjlighetema tillextra skatteutjämningsbidrag behålls. Vid prövning av extraskatleutjämningsbidrag till en kommun skall man liksom även kunnabeakta regionalpolitiska faktorer. Skalteutjämningssystemet anses dock inte iförsia hand vara något regionalpoliliskl styrmedel. Regionalpoliliskl stöd böräven fortsättningsvis främst ges i form av olika insaiser vid sidan avskatteutjämningen. Liksom flertalet remissinstanser delar jag sysselsältningsutredningensuppfattning att ett ökat hänsynstagande till de regionalpoliliska faktorerna itillämpliga delar även bör gälla kommunemas och landstingskommunernasverksamhetsplanering. Jag anser också att en utvecklad sysselsältningsplaneringför kommunemas och landstingskommunemas verksamhei skapar ökade förutsättningarför att göra regionalpolitiken mer ålgärdsinriklad även på dessa områden. Jag delar också kommitténs uppfattning att det frånregionalpolitiska utgångspunkter är av stor betydelse atl kommunema genom sindecenlralise- Prop.1978/79:112 79 rade verksamhet kan medverka till atl undanröjaförvärvshinder bl.a. genom en fortsatt planmässig utbyggnad av barnomsorgenoch en fysisk planering som leder till så kort avstånd som möjligt mellanbostäder och arbetsplatser. Vidare skall kommuner och landstingskommunerenligt beslut (prop. 1977/78:92. /78:28. rskr 1977/78:364)samverka för atl skapa goda irafiklösningar. Hälso- och sjukvården är den från sysselsättnings- och servicesynpunkldominerande verksamheten i landstingskommunema. F. n. pågår en utbyggnad ochomstrukturering av hälso- och sjukvården som är starkt inriklad på dendecentraliserade öppna hälso- och sjukvården med lokall föriagda vårdcentraleroch på långtidssjukvården med lokall belägna sjukhem. har iolika sammanhang ullalat sig för alt den helt övervägande delenav långtidssjukvårdens platsresurser bör tillgodoses genom lokall förlagdasjukhem, anknutna till primärvården. Vid de slutförda förhandlingamamellan staten och sjukvårdshuvudmännen har ett väsentligt resurstillskottavdelats för utbyggnad av långtidssjukvården. Genom att i enlighet medsocialstyrelsens riktlinjer förlägga en belydande del av långtidssjukvårdensutbyggnad till lokalt belägna sjukhem ges möjligheter att tillföra orter medsvaga lokala arbetsmarknader ett betydelsefullt tillskott av arbetstillfällen.Vidare bör betydande besparingar kunna åstadkommas vid utbyggnaden avlångtidssjukvården genom en samlokalisering av vårdcentraler inomdistrikssjukvården med därtill knutna resurser för hemsjukvården. Jag villdärför betona att del från regionalpoliliska utgångspunkier är av stor vikt attlandstingskommunema känner sitt ansvar för att de regionalpoliliska aspektemavägs in i sjukvårdsplaneringen vid valet av lokaliseringsort för olika lyperav sjukvårdsinrättningar. 8 Regionalpolitiskt stöd till näringslivet beslöts om statligt lokaliseringsstöd som ettmedel all påverka förelagens lokalisering till orter och regioner där enförstärkning av näringsliv och sysselsättning ansågs önskvärd (prop. 1964:185.BaU 1964: 48, rskr 1964: 408). Därefter har stödet förstärkts ochvidareutvecklats genom beslut och (prop. 1970:75, SU 1970:103,BaU 1970:40, rskr 1970:270 och 304 samt prop. 1973: 50, InU 1973:7, rskr 1973:248). F.n. lämnas stöd i följande former enligt förordningen(1970:180) om slatligt regionalpolitiskt stöd. - lokaliseringsbidragvid byggnadsinvesteringar, - avskrivningslånvid byggnadsinvesteringar och i vissa fall maskininvesteringar, - lokaliseringslånvid byggnads- och maskininvesteringar, - flyttningsersättningför maskiner m. m., Prop.1978/79:112 80 - lånegaranti föranskaffning av omsättningslillgångar m. m.. - introduktionssiödvid nyanställning av personal i del allmänna stödområdet, - sysselsätiningssiödvid nyanställning av personal i främsi del inre stödområdet, - utbildningssiödför utbildning av nyanställd personal, - flyttningsslöd till personal med kvalificeradyrkesutbildning. Vidare lämnar regeringen efter beslut i varje särskiltfall slöd enligt den s.k. offerlprincipen saml bidrag llll kommunalaindustrilokaler (prop. 1976/77:100 bil. 17, AU 1976/77:23, rskr 1976/77:295). Jag tar i del följande upp samiliga dessa stödformer utomflyiiningssiöd till personal. Ulöver vad jag nu har nämnl finns statligastödåtgärder som riktas till näringslivet och har stor belydelse för denregionala utvecklingen. Jag länker närmasi på iransporislödel, som harbehandlals av chefen för kommunikationsdepartemenlet (prop. 1978/79:152), ochuppbyggnaden av de regionala utvecklingsfonderna (prop. 1977/78:40 bil. 1, NU1977/78:34. rskr 1977/78:110). anger följande ulgångspunkierför sina förslag lill uiformning av del regionalpoliliska stödet lillnäringslivet. En försia utgångspunkt är all stödsystemet skall vara enkell ochknyta an lill nuvarande stödformer. En andra uigångspunki är alt stödmedlenskall slå i samklang med andra ålgärder för att skapa en på siktkonkurrenskraftig industristruktur. En tredje uigångspunki är att stödmedlenskall utformas så atl de bidrar lill all undanröja olika hinder förnäringslivets utveckling i sysselsätlningssvaga regioner. Kommittén föreslår mot denna bakgrund alt stödetkoncentreras till följande stödformer. Sysselsätiningssiöd bör lämnas för att bidra till atttäcka allmänna inkörningskostnader i nystartad eller utvidgad verksamhet. som har i huvudsak samma syfte somsysselsätiningsslödet. bör enligt kommittén slopas. Uibildningssiöd bör lämnas, efiersom brist på utbildadpersonal är ett allvarligt hinder för utvecklingen inom stödområdena. Avskrivningslån för invesleringar främsi i byggnader börlämnas framför allt av del skälet all aliernalivvärdel av lokaler förindustriell eller annan stödberältigad verksamhet ofta är lågt inomstödområdena. Nuvarande system med lokaliseringsbidrag för samma ändamålföreslås upphöra. Lokaliseringslån bör lämnas för att bidra till att lösalokaliseringsförela-gens kapitalförsörjningsproblem i slorl, varvid dennuvarande bindningen till invesleringar i byggnader och maskiner föreslåsupphöra. Något starkt motiv all behålla nuvarande system med lånegarantier ilokaliseringssyfte för anskaffning av omsättningstillgångar finns inle med ensådan ulvidgning av ändamålei med lokaliseringslån. Kommittén föreslår därförall delta system avskaffas. Stöd bör vidare kunna lämnas enligt offerlprincipen. 1978/79:112 81 Kommittén föreslår vidare att nuvarande system medflytlningsersätl-ning för alt täcka kostnader för nedmontering, transport ochuppmontering av maskiner, arbetsredskap och verklyg vid flyllning av verksamheilill stödområdet slopas. För all finansiera sådana ålgärder kan enligt kommitténlokaliseringslån i stället användas. Liksom deflesta remissinstanserna bedömer jag alt kommitténs utgångspunkter kan liggalill grund för utformningen av det regionalpolitiska stödet till näringslivet.De nuvarande regionalpolitiska styrmedlen är i huvudsak ekonomiskastimulansmedel, dvs. bidrag och lån som varierar regionalt och därmed påverkarförelagens ekonomiska kalkyler. Jag anser all denna inriktning av styrmedlenbör behållas. När det gäller frågan om stödets varaktighet anser jag i likhetmed sysselsättningsulredningen och flerialel remissinsianser alt huvuddelen avsiödet liksom f. n. bör ha karaktären av inledningsstöd. Del har i olika sammanhang hävdats att regionalpolitisktslöd som inriklas på kapitalkostnaderna skulle vara olämpligt, därför att detleder till atl alltför kapiialintensiva produktionsmetoder används och därmedfärre arbetstillfällen skapas. Å andra sidan har farhågor framförts för attell stöd som inriktas på personalkostnaderna leder till en alltförpersonalintensiv och i vissa fall föråldrad produktionsstruktur. Gjordautvärderingar lyder dock på all ulformningen av stödet i delta avseende intepåverkar utformningen av företagens produktionsteknik. Liksomsysselsättningsulredningen och flertalet remissinstanser anserjag mot dennabakgrund alt nivån på det slöd som inriklas på företagens investeringar börbehållas, samiidigi som en viss ökning av personalkostnadsstödet bör ske. I likhetmed kommittén finner jag vidare atl huvuddelen av det regionalpoliliska slödelliksom hiuills bör lämnas efter en individuell prövning i de enskildastödärendena. Enligt min mening är detla en förutsättning för atl stödet skallkunna inriktas mot verksamheter som bedöms vara på lång sikl konkurrenskraftiga.Jag kommer senare att förorda att stödet liksom i dessa fall skalllämnas endast till verksamhet som bedöms få tillfredsställande lönsamhet ochge varakiig sysselsättning åt de anställda. Vidare kommer jag atl förorda alldel sammanlagda stödet inte skall vara större än vad som behövs för attverksamheten i fråga skall komma till stånd. Del ankommer på berördamyndigheter alt göra en sådan prövning i varie stödärende. Liksom huvuddelen av remissinsianserna anser jag delangelägel all stödsystemet görs mer läiiöverskådligt. Kommitténs förslag altkoncentrera stödet till fem stödformer finner jag därför välgmndat. Jagförordar sålunda alt kommitténs förslag till principiell utformning avstödsystemet genomförs och återkommer i del följande med mer detaljeradeförslag beträffande de olika stödformerna. Jag vill vidare nämna atl sysselsättningsulredningen harlämnal vissa förslag om användningen av investeringsfonder i regionalpolitisktsyfte. Prop.1978/79:112 82 Del ankommer på regeringen all beslula i dessa frågor. Jagkommer därför inle all i det följande behandla dessa förslag. 8.2 Vissa gemensamma frågor för samtliga stödformer Jag övergår nu lill atl behandla vissa frågor som ärgemensamma för samtliga slödformer. Försl lar jag upp frågan om stödberältigadverksamhet. Lokuliseriiigssiöd i form av bidrag och lån vid investeringar kanf. n. lämnas lill den som utövar eller ämnar utöva industriell eller induslriliknandeverksamhei. induslriserviceverksamhet, viss partihandel och uppdragsverksamhetsom har mer än lokal betydelse saml verksamhet inom lurislnäringen.Lokaliseringsstöd kan dessutom lämnas till den som flyttar ut ceniral privalförvaltningsenhet från storstadsområdena. Uianför kretsen av slödberätligadeverksamheier har lidigare varil bl. a. gruvindustrin. Under våren 1978beslutades emellertid alt gruvföretag t. o. m. skullejämställas med tillverkande industriföretag i frågaom möjligheler all fälokaliseringssiöd (prop. 1977/78:172. AU 1977/78:35, rskr 1977/78: 306).Ärenden om slöd lill gruvföretag skall prövas av regeringen. Försysselsätiningssiöd gäller samma avgränsningar som för lokaliseringsstöd utomnär det gäller verksamhet inom turistnäringen, som är undantagen frånsysselsätiningssiöd. F. n. pågår dock en försöksverksamhet med möjlighel förregeringen att efter prövning i varje enskilt fall bevilja syssel-säitnigsstödlill turistföretag. Inte heller lämnas sysselsätiningssiöd vid utflyttning avceniral prival förvalinlngsenhei från storstadsområdena. För inirodiikiions-och uibildningssiöd finns däremoi f. n. inga begränsningar i fråga omstödberältigad verksamhei. anser alt det knappast finnsnågon verksamhet av lokaliseringspoliliskt iniresse som inle formelll omfaiiasav den regionalpolitiska stödverksamheten. Det kan dock enligt kommitténfinnas enstaka projeki inom formellt icke stödberältigad verksamhet vilka genomstöd kan påverkas i sådan riktning att de bidrar till att uppfylla de regionalpolitiskamålen. Kommittén föreslår därför att regeringen bör få medge stöd lillverksamhei som vid en strikt bedömning inle faller inom ramen förstödberältigad verksamhet. En sådan undanlagsregel skulle innebära bl. a. allverksamhei inom gruvnäringen även i fortsättningen kan ges regionalpolilisklslöd efter prövning av regeringen i varje enskilt fall. När del gälleruibildningssiöd anser kommittén att det är olämpligt att splittra resurserna förden regionalpolitiska stödverksamheten genom att ge stöd till verksamheter medenbart lokal betydelse. Kommittén föreslår därför att samma begränsning som fn. gäller för lokaliseringsstöd i fortsättningen skall gälla för alla former avregionalpolitiskt slöd. Förslaget får i huvudsak stöd av remissinstansema. Någraremissinstanser anser dock att vissa verksamheier med anknytning till jord-och skogs- bruk i större utsträckning skall kunna vara siödberättigade. Prop.1978/79:112 83 Enligt min uppfattning bör en avgränsning av vilka typerav verksamhei som skall kunna få regionalpolitiskt slöd grunda sig på enbedömning av om verksamheien ifråga kan påverkas i fräga om lokalisering elleromfallning genom eit stöd. Endast sådana verksamheter som kan påverkas i sådantavseende bör kunna få regionalpolilisk slöd. Från denna utgångspunkt anserjagsysselsättningsutredningens förslag väiavvägt. De allmänna reglerna förstödberältigad verksamhet har efter hand kommit atl omfatta de olika typer avverksamheier som kan anses påverkbara från lokali-s, ingspolilisk utgångspunkt.En sådan undanlagsbestämmelse som kommittén föreslår innebär vidare möjlighetatt ge stöd ål de projeki som kan bedömas ha regionalpolitisk betydelse, mensom vid en strikt prövning faller uianför ramen för stödberältigad verksamhet.Mot bakgrund av vad jag nu har anförl förordarjag att samma avgränsningar ifråga om stödberältigad verksamhet som f n. gäller för lokaliseringsstöd ifortsättningen skall gälla för alla former av regionalpolitiskt stöd, dvs.sysselsättningsstöd, uibildningssiöd, lokaliseringslån, avskrivningslån ochstöd enligt offerlprincipen. Därutöver bör regeringen ha möjlighel att efterprövning i varje enskilt fall beslula om stöd till förelag med annan verksamhet,om verksamheten har eller beräknas få särskild belydelse för näringslivet iregionen eller annars bedöms vara av särskild regionalpolitisk betydelse. F. n. finns möjlighel atl hos regeringen begäraförhandsbesked om en viss typ av verksamhei är stödberältigad eller ej. Endastverksamhetens art prövas i sådana ärenden. Ett positivt förhandsbesked innebärsåledes ingel löfte om slöd. utan bara atl en eventuell ansökan om stöd inleskall avslås på grund av verksamhetens art. Liksom sysselsättningsulredningen anser jag atl ordningenmed förhandsbesked bör bestå. Jag förordade att regeringen skall fåmöjlighet att i undanlagsfall besluta om stöd till verksamhei som inle normaltär berättigad till slöd. Förhandsbesked bör kunna ges också om arten av vissverksamhet är sådan atl stöd kan lämnas enligt undantagsregeln. F. n. gäller att regionalpolitiskt stöd kan lämnas tillsvenska och utländska fysiska och juridiska personer som bedriverstödberältigad verksamhet inom del enskilda näringslivet. Stöd kan i vissafall lämnas också till fastighetsförvaltande företag som hyr ul lokaler tillförelag med stödberältigad verksamhei. Ett villkor är i sådana fall attäganderätten till förvaltningsföretaget skall ligga hos samma fysiska ellerjuridiska intressekrets som dominerar industriförelaget. Vidare kan slöd lämnaslill statliga förelag, dvs. svenska juridiska personer som staien harbeslämmande inflylande i. Stöd kan däremot inle lämnas lill statligamyndigheter eller affärsdrivande verk. Prop.1978/79:112 84 Kommuner kan f n. inte annal än i undantagsfall fålokaliseringsstöd. Undantagen gäller dels invesleringar i lurislanläggningar,dels att kommun kan få överta betalningsansvaret för lokaliseringslån omkommunen, när ell stödförelag råkar i svårigheler, ser sig nödsakad all övertaförelagels fastighet. Vad jag nu har sagt om kommun gäller också kommunäglbolag och stiftelse. 1 de fall kommun direkl eller indirekt har ägtmi-noritelsposter i stödsökande aktiebolag, har det enligt praxis inte ansettsförhindra statligt slöd. Frågan om kommunernas roll inom regionalpolitiken harbehandlats av både och . Därvid uttalades atl detmåsle vara en Slallig uppgift all på olika säll främja en lokalisering lill deområden där behovet är störst. ansluter sig tilldenna bedömning och förordar alt i huvudsak samma begränsningar som f. n.skall gälla beträffande mottagare av regionalpoliliskl stöd. På en punklföreslår dock kommittén en förändring av reglerna. Del gäller i del fall enkommun söker stöd för att bygga lokaler för uthyrning till stödberältigadverksamhei. F. n. finns på statsbudgeten under induslrideparlemenlelshuvudtitel upplaget ell särskilt anslag för bidrag till kommunalaindustrilokaler. Från detla anslag kan bidrag lämnas till kommun i detallmänna siödområdet för ny-, till- eller ombyggnad av lokaler som är avseddaför uthyrning till industri- eller industriserviceföretag. I första handlämnas bidrag till kommun inom del inre siödområdet.Sysselsättningsulredningen föreslår all denna slalsbidragsform avskaffas. 1stället börenligt kommittén en möjlighet öppnas att lämna kommuner inomallmänt stödområde 4 och inre stödområde 5 och 6 stöd i form av lokaliserings-och avskrivningslån. Kommitténs förslag stöds av de flesta remissinsianserna. 1fråga om stöd till kommunala industrilokaler framhåller dock AMS alt det ärangeläget alt denna verksamhei bedrivs resirikiivi. Vidare framhåller AMS alldet är angeläget alt fastställa enhetliga riktlinjer för hyressättningen iindustrihusen. 1 likhet med sysselsäliningsutredningen anser jag attnågon allmän utvidgning av kretsen av slödmollagare inte är motiverad. n. bör slöd kunna lämnas lill svenska och ulländska fysiska och juridiskapersoner som bedriver stödberältigad verksamhet inom del enskilda näringslivetsamt till statliga företag. Jag vill något utveckla frågan om möjlighet all gestöd till fastighetsförvaltande bolag som hyr ut lokalerna till företag medstödberältigad verksamhei. Liksom f.n. bör sådani fastighetsbolag kunna få stödom äganderätten till det ligger hos samma fysiska eller juridiska intressekretssom dominerar industriföretaget. Det kan också finnas fall där flera förelag villbygga en gemensam lokal. En sådan lokallösning kan vara rationell för främstmindre företag.