prop · G203116 · 1978-12-31 00:00:00 — Utgångspunkten (parametem) för beräkningen avfartygets sioriek vid bestämmandet av fartygsbefäl är fartygets dräktighet i bmtiolonoch vid bestämmandet av maskinbefäl maskinslyrkan angiven i effektiva häslkrafter.Bestämmelser om befälsbemanningen på fartyg som inte omfattas av tabellernaåterfinns i Il-I4§§, vilka avser lastfartyg under 30 brt, fiskefartyg,segelfartyg med hjälpmaskin resp. pråm. Sjösäkerhetslagensoch sjösäkerhetsförordningens bemanningsregler gäller all sjöpersonal.Huvudregeln återfinns i 6 kap. 1 § sjösäkerhetslagen. Där sladgas atl fartygskall vara bemannat på belryggande sätt. En anvisning om innebörden härav gesgenom stadgandet i andra stycket. 1 delta sägs att det på ett fartyg måstefinnas befäl och manskap som kan indelas i erforderligt antal vakter underresa, som under vanliga förhållanden kräver mer än lolv limmars gång eller eljeslär sädan atl skeppsljänslen måste indelas i skift. Vidare måste enligt iredjestycket finnas personal för kosthållet ombord och för att betjäna föreskriven leleanläggning. 16 kap. 2 och 3 §§ sjösäkerhetslagen finns huvudreglerna om fartygs minimibesätlning.Denna definieras som den minsta besättning som kan anses belryggande från sjösäkerhelssynpunkti den fart vari fartyget nyttjas eller avses att nyttjas. Minimibesätlningskall fastställas för fartyg om minsi 1978/79:116 29 7Statsbidrag till sjöfolkets fria resor I prop.1976/77:146 om vissa sjöfartsfrågor behandlades bl. a. frågan om statsbidrag tillsjöfolkets fria resor. Kostnadema för sjöfolkels fria resor vilka bekostas avarbetsgivarna, beräknades för är 1977 till ca 60 milj. kr. Det konstaterades ipropositionen all de fria resorna är en vikiig social och ekonomisk förmän förde ombordanställda och all kostnaderna var belydande för främst sådanarederier vilkas fartyg sällan eller aldrig anlöpte svenska eller närliggandehamnar. från redarnas synpunki skulle statsbidrag för de ombordanstäUdashemresor vara en älgärd frän det allmännas sida för au hälla neredriftskostnaderna och därmed förbättra det inlernationella kostnadsläget. Viden samlad bedömning ansäg föredragande att stålens bidrag - under en ivåårsperiod- borde fasislällas till av rederiernas totala resekostnader med undantagför sådana resor som hängde samman med leverans i utlandet av fartyg lillsvenska redare. Bidraget borde vidare utgå inom en total kostnadsram förvardera av budgetåren 1977/78 och 1978/79 om 18 milj. kr. Förslaget godtogs avriksdagen (/77:26, rskr 1976/77:344). Ulredningenredovisar bidragsutfallet för . Totalt har i bidrag utbetalatsca 14 milj. kr., vilket motsvarar av redarnas resekostnader. Dessakostnader uppgick för är 1977 säledes till ca 46 milj. kr., mot i propositionenberäknade 60 milj. kr. Skillnaden kan bl. a. förklaras av atl viss del av densvenska handelsflottan var utan sysselsättning. Stödbeloppet om ca14 milj. kr. delades på 391 fartyg, vilkel innebar ett genomsnittligt bidragper fartyg för hemresekostnaderna om näslan . Utredningenföreslår atl det statliga bidraget höjs från nuvarande högst lill ochalt för ändamälet tas upp ett förslagsvis betecknat anslag om 20 milj. kr. /80 avseende statsbidrag till sjöfolks fria resor är 1979. Jagkan konstatera atl det statliga stödet till sjöfolkels fria resor gett åsyftat resultat.Siödet infördes för att under budgetåren 1977/78 och 1978/79 förbättra delekonomiska lägel för sjöfartsnäringen. För atl i ett fortsatt ekonomisktbesvärligt läge ytteriigare minska redarnas koslnader för resorna finner jagskäl atl förorda även för /80 ett anslag av 18 milj. kr. för friaresor lill sjöfolket med en höjning av den maximala bidragsprocenten lill50 %. Med hänsyn till att administrationen av stödel 1978/79:116 30 varitenkel och fungeral väl finns enligt min mening inga skäl att föreslå några ändringari stödets konstruktion eller administration. Till en ev. ytteriigare föriängningav stödel avser jag återkomma i samband med ställningstagandet till ell sjöfartspolitiskiprogram. 1978/79:100 bil. 9 logs i avvaklan på den sjöfarlspolitiska propositionenvåren 1979 under anslaget D6. Bidrag till vissa resor av sjöfolk upp enbarl ellbelopp som hänförde sig till nedsättning i biljeltkostnader inom landet,nämligen 100 0(X1 kr. Det nu föreslagna förhöjda statsbidraget bör utgå undersamma anslagsrubrik och ett belopp av 18 milj. kr. bör anvisas under anslagetför budgetårel 1979/80 utöver tidigare föreslagna medel. 8Överlåtelse av fartyg 8.1 Bakgrund Enligtlagen (1977:494) om tillstånd till överiåtelse av fartyg, som trädde i kraftden ,gälleraU svenskl reglstreringspliktigl skepp eller andel däriinte flr överiålas utan tillstånd av regeringen eller myndighei som regeringen besiämmer,om skeppet genom överiätelsen upphör att vara svenskt. Vid prövning av fråga omtillstånd till överiåtelse skall särskilt beakias hur denna påverkar effektivitetoch sysselsättning inom sjöfartsnäringen och de ombordanstäUdas förhållanden.Tillstånd skall inte lämnas, om det strider mot väsentligt allmänt iniresse attskeppet upphör att vara svenskl. Enligtförordningen (1977:495) om tillstånd till överiåtelse av fartyg skall fråga somavses i nämnda lag prövas av kommerskollegiet i samråd med . Bedömsärendet ha siörre principiell betydelse eller allmän räckvidd börenligtförordningen kommerskollegium höra och med eget yttrandeunderställa ärendet regeringens prövning. Underställning förutsätts också böraske om de ombordanstäUdas organisationer har motsatt sig bifall till ansökan. Bakgrundenlill lagsiiftningen finns redovisad i prop. 1976/77:146 om vissa sjöfartsfrågor. Lagen,som enligt regeringens av godtagna förslag skulle gälla till uigångenav juni , har därefier behandlals i prop. 1977/78; 166 om vissa sjöfartsfrågorvari bl. a. föreslogs att den skulle ha fortsatt giltighet till utgången avjuni . beslöt i enlighel med regeringens förslag (TU1977/78:25, rskr 1977/78:33). 1977/78:166 redovisades erfarenhelerna av lagens tillämpning från dessikraftträdande till och med utgången av första kvartalet 1978.Därvid anfördes atl Haggfrågan inle fick ses isolerad utan måsle sättas in i sitlsjöfartspolitiska sammanhang där sjöfartens samhällsekonomiska betydelse,framtida verksamhei och konkurrensförmåga behövde klariäggas. Dessa frågorankom på den sjöfartspolitiska ulredningen att behandla. 1978/79:116 31 propositionenförordades därför atl lagen skulle gälla i avvaktan pä ulredningens förslag. Ulredningenhar för att belysa svenska intressen i fartyg under utländsk fiagg tagil del avsekretessbelagd informaiion i om utförsel av valuta från tillutlandet för invesleringar i rederirörelse och har vidare sammanställt offenlligauppgifter ur fackpress m. m. Fartyganses som svenskl och är berättigat atl föra svensk flagg, om del till mer än hälfienägs av svensk medborgare eller svensk juridisk person. Regeringen eller, efterregeringens bemyndigande, kan medgiva atl annat fartyg, varsdrift slår under avgörande svenskt inflytande, skall anses såsom svenskt ochvara berättigat atl föra svensk fiagg. Utredningenhar i första hand inriktat sin kartläggning på utlandsregistre-rade fartyg, somkonlrolleras av svenska rederier via dotterbolag eller liknande i en sådanutsträckning atl man, om man i stället direkt ägl fartyget ifråga, hade varitskyldig atl låta införa del i det . Vid årsskiftet1978/79 gällde detta för ca 50 ullandsregislrerade fartyg på sammanlagt ca 350000 brt som kontrollerades av svenska rederier via utländska dotterbolag. Dessafartyg motsvarade antalsmässigt och tonnagemässigt av den svenskfiaggadehandelsflottan. Säväl antals- som tonnagemässigl har denna svenskkontrollerade ullandsregislreradeflotta minskat relativt kraftigt genom försäljningar. Enjämförelse med fiaggutredningens malerial visar dock en ökningmed ett tiotal fartyg och ca 100 000 brt. Avde omkring 50 fartygen var ett tiolal registrerade i bekvämlighelsländer ochåterstoden i traditionella sjöfarlsländer. De vanligasle fiaggorna i den senaregruppen utgjorde den engelska och den holländska, som fördes av ca 20 resp. ca10 fartyg. Storatank- och kombinationsfarlyg saknas hell i den ullandsregislrerade flottan.Däremot ingår eu par produkiiankfariyg och sex bulkfartyg, alla i mindrestorleksklasser. Flottan omfattar en stor andel linjefartyg, nämligen eu dussinro/ro-fartyg, sex container- eller semicontainerfartyg och ungefär lika mångakonventionella linjefartyg av olika storiekar jämte ett pråmbärande fartyg. Antaletmindre fartyg är sju. Avsvenska rederier uppvisar Stena-bolagen det slörsla antalet ullandsregislreradefartyg - lolv - alla under engelsk flagg. har åtta och Saléns sex ullandsregislreradefartyg. Bland de sexton svenska rederierna med fartyg under utländsk fiaggåterfanns fyra som helt hade avvecklat sin svenskflaggade flotta. Svenskaminoriteisandelar i utländska rederier förekommer i begränsad omfattning.Salénkoncernen har sålunda andelar på 40 ä 50 96 i dels kylfartygsrederier i defruktproducerande och Filippi- 1978/79:116 32 nernamed lillsammans fem fartyg, dels ell lankfariygsrederi i med två fariyg.Rederi AB Transatlantic har andelar på ca 25 96 i eti antal stora linjefartygunder dansk och norsk flagg inom ramen för ell nära samarbele med andralinjerederier, som i sin tur har andelar i svenskregistrerade fartyg. Beträffandetillståndsprövningen som redovisas i prop. 1977/ 78:166 meddelarutredningen följande. har lilloch med utfärdat tillstånd lill överiåtelse av 65 fartyg,om sammanlagl ca 2 354 000 bruitoregisierton. I det angivna anialei ingår intenybyggen, fiskefartyg och fritidsbåtar. Övervägandeantalet ärenden har, liksom under den lidigare redovisade perioden, avsell s.k. ren försäljning till annat utländskt rättssubjekt än dotterbolag och utan påannat sätt bevarat svenskt drifisinflylande. Ettärende om ren försäljning av ett passagerarfartyg underställdes regeringensprövning sedan representant för en av de ombordanstäUdas organisaiioner hos kommerskollegieimotsatt sig bifall till ansökan. Ansökan återkallades emellertid sedermera. Beträffandeca 15 fartyg har bevarat svenskt driftsinflylande i nägon form ansetlsföreligga. Ettärende avseende ivå kylfartyg undersiälldes regeringens prövning sedan de ombordanstäUdasrepresentanter motsatt sig bifall till ansökan. Försäljningen skulle ske tillett utländskt bolag vari den svenska överiålaren ägde och med återbefrakiningför säljaren . Regeringen biföll ansökan med hänvisning lill altdel svenska rederiet genom överiätelsen kunde bibehålla frakter och behålla sinställning på den intemationella kylmarknaden. Två överiålelsertill helägda dotterbolag i har medgivits av kommerskollegiet sedan de ombordanställdainte haft någon erinran eftersom de försålda fartygen ersattes med tvä nyaunder svensk flagg. Ettfartyg såldes på exekutiv auklion till douerbolag i . De ombordanställdahade ingen erinran mot bifall och kollegium lämnade begärt tillstånd. Iett fall hade fartyget i fråga varit befraktat av ett engelsktoljebolag, som krävde att fartyget skulle föra engelsk flagg. Det svenska rederieterhöll kollegiets medgivande att sälja fartyget lill helägt douerbolag i . Ensiörre grupp av ärenden har rört försäljning lill utomstående utländskträttssubjekt men med återbefrakining till säljaren under varierande lidsperioder.1 princip har de ombordansiälldas representanter inle haft någon erinran omliden för åierbefraktningen inie översiigil ire år. Kollegium har i sådana fallbifallit ansökningarna. Två ärenden har prövais av regeringen. Ettav ärendena gällde två fartyg som avsågs överiålas till ett liberianskt bolagtillhörigt det japanska byggnadsvarvei. Förulsäiiningen var vidare alt fartygenskulle tidsbefraklas av samma franska befraktare som före överlä- 1978/79:116 33 telsen.Detta franska bolag ägdes till 35 96 av den svenske överlåtaren. Sedan en av deombordansiälldas representanter motsatt sig bifall underställdes ärendeiregeringen, som avslog framslällningen med hänvisning lill att överlåtelsen intekunde anses vara till gagn för svensk sjöfartsnäring. Slutligenhar förekommii ett ärende beiräffande ivä fartyg lillhöriga somskulle överiålas lill ell ulomsiående ulländskl rällssubjekl . En representant för de ombordanställda motsatte sig bifall lillansökningen med hänvisning lill att överiätelsen stod i slrid mol del träffadeavtalet mellan staten och Saléns som godkänts efter förslag i prop. 1978/79:35om ekonomiskt stöd till vissa rederiförelag. Regeringen har sedermera bifalliiansökningen och bl. a. anförl all överlåtelsen inte stod i strid mot avlalel ifråga. Utredningenfinner au syftet med lagen har uppnåtts och att samverkansformerna fungerartillfredsställande. I avvaktan på utredningens slutliga ställningstaganden börden nu gällande lagen om tillstånd lill överiåtelse av fartyg förlängas . Somframgått av redovisningen av sjöfarlspolitiska utredningens promemoria harkommerskollegium under liden lill och med den 18 januari 1979utfärdat tillstånd lill överiåtelse av 65 fariyg om sammanlagt 2 354 000 brt.För år 1978 är antalet tillstånd 82 motsvarande 2 507 000 brt. En jämförelsemed de siffror som redovisades i prop. 1977/78:166 avseende är 1977 visar att antalet tillstånd ökat obetydligt medan motsvarande tal för tonnagetökat kraftigt. Detta förklaras av au tillstånd getts för överiåtelse avett antal stora tank- och bulkfartyg. Det bör dock i sammanhanget framhållas atlde angivna tonnagesiffrorna inle speglar de fakiiska leveranserna av andrahandstonnagetill utlandet. Dessa svarade under är 1978 mot 1 811000 brt. Liksomsjöfartspolitiska utredningen anserjag att den nuvarande lagen och densamrådsordning som gälll vid lillämpningen av denna har fungeral lillfredssiällande.En permanenl lagsiiftning flr ulformas mot bakgrund av eu sjöfartspoliiisktprogram. I detla sammanhang bör också frågan om s. k. bare-boai charter kommaupp till behandling. Inom kommunikationsdepartemenlet har utarbetats enpromemoria om denna form för befraktning (Ds K 1978:8) i syfte alt ta bon de lagiekniskabrister som f n. är förbundna med denna. Promemorian har remissbehandlats. Jagföreslår att lagen om tillstånd till överiåtelse av fartyg föriängs . 1978/79:116 34 9.1Bemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg Regeringenuppdrog i regleringsbrev för /77 ät att i samrådmed chefen för marinen utreda förutsättningarna för en övergång - helt ellerdelvis - till civil bemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg.I en rapport benämnd Bemanning av isbrytare och sjömätningsfartyg() har redovisat uppdraget. Föreskrivelsamråd har skell med chefen för marinen. Mot bakgrund av den redovisning somsker i rapporten - som behandlar frågan enbart med hänsyn lill konsekvensema aven ändrad bemanningsform förde båda berörda statliga myndigheterna - föresläsingen generell ändring i bemanningsformen för staisisbryiarna och sjömätningsfarlygen.I rapporten framhälls emellerlid att bemanningsfrågan kan komma i ett annatläge om man också väger in de långsikliga aspeklerna på sysselsättningen inomden svenska handelsflottan. Remissbilden är splittrad. Flera remissinstanser,däribland överbefälhavaren, statskontoret, flertalet av de hörda länsstyrelsernasamt /SR och delar ulredningensuppfattning all det även fonsäiiningsvis bör vara en mililärt bemannad isbrytar-och sjömätningsflotta. , ,m. anser däremot atl civila arbetsuppgifter säsom isbrytning och sjömäiningskall utföras av civil personal. TCO anser alt man inte nu bör genomföra någongenerell ändring i bemanningsformen, men att frågan utreds ytteriigare.Slutligen anser en gmpp remissinstanser, bl. Svenska hamnförbundeioch statens personalnämnd, att frågan om civil eller militär bemanning inte haranalyserats lillräckligi och i alla avseenden. Föregen del vill jag anföra följande. Frågan om civil eller militär bemanning avisbrytarna och sjömätningsfarlygen har utretts . Jag anserdet angelägel att eu definitivt ställningstagande sker så snabbt som möjliglför att bl. a. undanröja den osäkerhei beiräffande den framlidabemanningsformen som har funniis . Den nu framlagda rapporten har främsilagil sikle på all belysa konsekvenserna vid en övergång till civil bemanningför de båda berörda myndighelerna, och marinen. Företi definiiiviställningstagande i frågan ärdet nu presenterade underiaget enligt min meninginte tillräckligt. Enändrad bemanningsform skulle fåolika konsekvenser i ekonomiska och andraavseenden och torde med all sannolikhet påverka bl. a. organisation.Verket har kommii in med förslag till ny organisation försjöfartsverket. Förslaget bereds f. n. inom departementet. Av del nu anfördaframgår att frågan behöver beredas ytteriigare. 1978/79:116 35 framlagdarap|X)rten behöver kompletteras i vissa hänseenden innan ett ilcfinitivtförslag kan länmas. 9.2Ny bemanningsreglering inom handelssjöfarten Bemanningenav fartyg är reglerad i 6 kap. lagen (l965:7l9)om säkerheten på fartyg (omirycki1978:109), sjöbefälskungörelsen (1960:487, omtryckt 1976:774) m. fi.författningar. Orsaken till atl bemanningen är reglerad i författning är främsthänsynen lill sjösäkerheten, såväl säkerheten för fartyget, de ombordvarandeoch lasten som skyddet för den miljön. För alla handelsfartyg utom deminsta skall fastställa den minsta besättning som kan anses belryggandefrän sjösäkerhetssynpunkt i den fart vari farlygel används eller avses altanvändas (minimibesätlning). Befälsbemanningsutredningenavlämnade sitt slutbetänkande. Regeringen överlämnade den 9februari 1978 belänkandet till sjöfarlspolitiska utredningen för att denna inomramen för sina direktiv skulle göra vissa komplelleringar rörande de ekonomiskakonsekvenserna av förslagen och en översyn av vissa avsnitt, vilken föranleddesav träffade kollektivavtalsuppgörelser. Sjöfartspolitiska utredningen överiämnadei sin kompletterande utredning. Betänkandet och kompletteringen har därefterremissbehandlats. Befälsbemanningsutredningenlägger fram förslag som innebär atl det oflentliga ansvaret för alt fartygen ärbemannade på ett från sjösäkerheis-synpunki belryggande säu mer odelat än förnärvarande läggs på . De nuvarande detaljbestämmelserna rörandebemanning i författning slopas. Härigenom öppnas möjlighet till en flexiblarepraxis i bemanningsärenden, där större hänsyn kan las lill utvecklingen inomsjöfarten och lill speciella förhållanden i enskilda fall. Inte minstbetydelsefulla för bemanningspraxis blir enligt utredningen deöverenskommelser som träffas mellan redarna och de ombordansiälldasorganisationer. Ett vidgat inflytande från arbetsmarknadsparternas sida påbemanningen kommer enligt utredningen atl främja en utveckling som gagnarnäringen i stort. En vikiigdel av utredningens förslag tar sikle på att avveckla den s. k. bristmönsiringen.Delta system skall då försvinna etappvis och ersättas med en mer reglerad formav möjlighet atl gå ifrån gällande beslul om minimibesätlning på fartygen. Behörighetskravenför all sjöpersonal föresläs reglerade i en särskild förordning. Denna skallbygga på nuvarande ordning beträffande utbildning och praktik för behörighelmen innebära att den nya uibildningsordning som är under arbete beaktas. Defrågor som behandlas av utredningarna, särskilt bemanningsfrågan, har stor belydelseför sjöfarten. Delta gäller i främsla rummet sjösäkerheten men ocksä del ekonomiskaresultatet av fartygsdriften. Personalkostnaden utgör en stor andel av ettfartygs driftskostnader. Det är därför en väsentl ig fräga för 1978/79:116 36 densvenska handelsfioitans konkurrensförmåga, atl samhällets bemanningsregleringär så smidig att bemanningsminskningen far genomföras snabbt omförutsättningarna för arbetets bedrivande ändras genom nya arbetsbesparandeanordningar eller genom omorganisation av det arbete som skall kunna utföras avminimibesäuningen. Jagavser atl inom kon föreslå regeringen au i en särskild proposiiion lägga framförslag beträffande den framtida bemanningsregleringen. Detviktigaste området som kommer att behandlas i denna proposition är enligt minmening en ny form för bemanningsreglering, så au hänsyn kan las till förhållandenapå varje enskilt fariyg. I beslutsordningen bör också öppnas möjligheter attanpassa minimibesäiiningsbeslulen till utvecklingen inom sjöfarten, bådetekniskt och på det kollekiivavtalsreglerade området. Inte minst belydelsefulllblir detla därför att sjöarbeistidslagen (1970:105, senasi ändrad 1976:586) istor ulsiräckning lillåler parterna atl komma överens om annal arbetsiidsuiiagän del i lagen beslämda. Jagavser också atl i proposilionen dra upp riktlinjer för en ny behörig-helsordningför sjöpersonal. Medhänvisning till vad jag nu har anfön hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen dels att aniaga 1. inomkommunikationsdepartemenlet upprällal förslag lill lag om fortsatt giltighet av lagen (1977:494) om tillstånd till överlåtelse av fartyg, 2. bemyndiga fullmäklige i riksgäldskoniorei au underliden den I juli 1979-den 30juni 1980 iklädastalen krediigarantier till svensklrederiföretag till högsl det belopp som den slår kvar av delgarantibelopp om , som beslöts av med anledning avförslag i prop. 1976/77:146, 3. till Bidrag till vissa resor av sjötölk - utövervad som har föreslagits i prop. 1978/79:100 - för /80 undersjätte huvudtiteln anvisa ett anslag av , 4. till Statens lånefond för den mindre skeppsfärien -med ändring av vad som har föreslagits i prop. 1978/79:100 - för budgetåret1979/80 under statens utlåningsfonder anvisa ett investeringsanslag av . Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposiiionföreslå au aniaga de förslag som föredraganden har lagt fram. GOTAB 61561 Siockholm 1979