prop · G203177 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop, 1978/79:177 Regeringens proposition om ändrade ersättningsregler inom sjukförsäkringen, m. m. Regeringenföreslår all aniaga de förslag som har upptagits i bifogade uldrag avregeringsprotokoll. 1propositionen redovisas en överenskomraelse som har träffats med sjukvårdshuvudmännenom vissa ersättningar från sjukförsäknngen . a. alt en särskild ersättning lill sjukvårdshuvudmännen införs föratl underlälta ulbyggnaden av långtidssjukvården. Genom denna ersättning lärsjukvårdshuvudmännen elt extra finansiellt tillskott med ca 170 milj. kr. åtar sig alt verka för att sjukvårdshuvudmännensplanerade utbyggnad av långtidssjukvården med minsl 2 000 platser genoraförs.Vidare har förutsatts att åtgärder vidlas för all förbättra kontinuiteten isjukvården, bl. a. med utgångspunkt i förslagen i konlinuiielsuiredningensbetänkande (SOU 1978:74) Husläkare -en enklare och tryggare sjukvård.Åtgärdernas ulformning kommer att tas upp i fortsalla överläggningar. Överenskommelseninnebär vidare en höjning av sjukförsäkringens läkarvårdsersättning tillsjukvårdshuvudmännen . per läkarbesök fr. o. ra. den Ijanuari 1980. Försäkringens ersällning för sjukvårdande behandling som utförsav annan personal än läkare höjs saratidigt frän 40 lill . Patientavgiftenvid läkarbesök flr höjas från högst 20 till högst . fr. o. ra. den Ijanuari 1981, medan avgiften för sjukvärdande behandling får höjas från högst10 till högst . fr. o. m.deiil . Karensbeloppel försjukförsäkringens resekostnadsersältning höjs frän 10 till . Sjukförsäkringensersättning för sjukhusvård höjs . Ersättningarnatill sjukvårdshuvudmännen för ambulanstrans-porier och tillhandahållande av hjälpraedelål handikappade höjs också. Av hjälpraedelsersältningen skall viss del användasför finansiering av handikappinstitutets verksarahet. I 1978/79. 1978/79:177 2 Deändrade ersättningsreglerna avses gälla fr. o. m.den . Dei propositionenredovisade förslagen innebär en kostnadsökning för sjukförsäkringen med ca 1 3(X)milj. kr. och ell molsvarande ekonomiskl lillskotl försjukvårdshuvudmännen. Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenomföreskrivs alt 2 kap. 4 och 6 §§ lagen (1962:381) om allmän försäkring' skallha nedan angivna lydelse. Ersättning för utgifter för sjukhusvård, som på grund av sjukdom eller föriossning varil erforderlig, utgår enligt grunder som fastställs av regeringen. Ersällning för uigifter för sjukhusvård, som på grund avsjukdom eller förlossning varit erforderlig utgår, då vården beretts å hemortssjukhus, med belopp, sommotsvarar den för sådan vård vid sjukhuset tillämpade avgiften å allmän sal, då erforderlig vård ej kunnat beredas å hemorissjukhuseller behovet av sjukhusvården uppkommit ulanför den landsnngskommun ellerlandstingskommun ej tillhörande kommun, där denförsäkrade är bosatt, och hanmed anledning härav måst intagas å annat allmänt sjukhus, med belopp, som motsvararden lägsta avgift, mot vilken den försäkrade kunnat erhålla vården å sjukhuset, då vården annorstädes än å allmänt sjukhus beretts genomriksförsäkringsverkets försorg, med belopp, som motsvarar den lägsta för sådanvård utgående avgiften, samt i övriga fatt med belopp, motsvarande den lägsta avgift, molvilken den försäkrade kunnai erhålla vården å allmän sal vid hemortssjukhus,lämpat för vården ifråga. Regeringen äger fastställa taxa för beräkning av ersättning,som avses i första stycket. Har sådan taxa fastställts, utgår ej ersättningför belopp, varmed vårdavgiften överstiger i taxan angivet belopp, ' Lagenomtryckt 1977:630 r 1978/79. Med sjukhusvård avses vård, som å sjukhus lämnas därintagen försäkrad, jVe/wo/» vård å annan sjukvårds-inrältning, om värden beredesgenom försorg. Såsom sjukhus räknas i denna lag dels allmänl sjukhus,varmed förslås sjukvårdsinrättning som tillhör staten eller lill vars drift statsbidragutgår eller som drives av landstingskommun eller kommun, som ej lillhör landstingskommun,och ej är anordnad vid hem, som avses i 18 § lagen om socialhjälp, ävensom siukyårdsinrättningvaröver riksförsäkiingsverket förfogar, dels ock annan sjukvårdsinräiining, somenligt förteckning som fastsiälles av regeringen eller myndighet som regeringenbestämmer är att anse såsom sjukhus jämlikt denna lag. Hemortssjukhus ärallmänt sjukhus, drivet av landstingskommun eller kommun, inom vars områdeförsäkrad är bosatt. Med sjukhusvård avses vård på sjukhus som lämnas därinlagen försäkrad Regeringen meddelar föreskrifter om vad som skall räknassom sjukhus enligt denna lag. Ersällning för utgifter för annan behandling med anledningav sjukdom än som sägs i 2-4 §§ {sjukvårdande behandling) utgår om behandlingenombe-sörjes av staten, landstingskommun eller kommun, som ej lillhör landstingskommun,eller lämnas av sjukgymnast eller läkare, som är uppförd på en av allmänförsäkringskassa upprättad förteckning. Ersättningen utgår enligt grunder somregeringen fastställer. 1 fråga om behandling som lämnas av sjukgymnast ellerläkare som har uppförts på den nämnda förteckningen fastställas grunderna förersättning för högst i sänder efter förslag av riksförsäkringsverkei. För utgifter för konvalescenivård utgår ersättning enligtgrunder som regeringen fastställer. 1978/79:177 5 Ifråga om ersällning för försäkrads utgifter för resor i samband raed sjukvårdandebehandling eller konvalescentvård eller för resor i samband raed vård som vidsjukdom har meddelats av distriktssköterska eller disiriksbarnmorska äger 5 § försiastycket molsvarande lillämpning. För hjälpmedel ål handikappade utgår ersällningenligl vad regeringen föreskriver. Bidragtill långtidssjukvård anordnad av landstingskommun eller av kommun som ej lillhörlandstingskommun utgår enligl grunder som fastställs av regeringen. Dennalag träder i kraft . Lagom ändring i lagen (1969:653) om vissa bidrag för vård vid Härigenomföreskrivs alt lagen (1969:653) om vissa bidrag för vård vid karolinskasjukhuset' skall ha nedan angiven lydelse. Intagesnågon som är bosatt utanför och icke omfattas av avtal omregionsjukvård m. m. vid sjukhuset på sjukhuset för vård, som delenligt sjukvårdslagen (1962:242)åligger landstingskommun all ombesörja, skallden landstingskommun inom vilken den intagne är bosatt lill sjukhuset eriäggabidrag lill koslnaderna för vården enligt vad nedan sägs. Ifråga om värd på annan avdelning vid sjukhuset än radiumhemmetföreligger skyldighet all utge vårdbidrag som avses i försia stycket endasiunder förutsättning atl den på sjukhuset intagne antingen insjuknat i densjukdom vården avser under vistelse inom eller fått hänvisning lillsjukhuset för vård, som ej kan beredas på landstingskommunens sjukhus. om sådan hänvisning meddelas av regeringen. Vårdbidragetutgår för varje vård- Vårdbidraget utgår för varje vård dag med det belopp, varmed den för dag med det belopp, varmed den för patienten tillämpliga vårdavgiflen på patienten tillämpliga vårdavgiften på allmänt rum vid sjuk- allmänl rum vid sjuk huset överstiger . huset överstiger av regeringen fast ställd ersättning från sjukförsäkringen för sjukhusvård. Vadovan föreskrives om landstingskommun äger motsvarande lillämpning på kommunsom ej lillhör landstingskommun. Utgårvårdbidrag, minskas vårdavgiflen med molsvarande belopp. Dennalag träder i kraft . ISenaste lydelse av lagens rubrik 1975:225, senaste lydelse av lagen 1977:370. Närvarande:statsministern , ordförande, och statsråden , ,, , , , , , , , ,De , , , , , Bondeslam. Propositionom ändrade ersättningsregler Inom sjukförsäkringen, m. m. Desenaste årens ulveckling inom hälso- och sjukvården har varit inriktad på en uibyggnadav den decentraliserade öppna hälso- och sjukvården i form av vårdcentraler,distriktssjukvård och hemsjukvård. Denna inriklning gäller i hög grad också förplaneringen av den fonsälla ulvecklingen av verksamhelen. Målel är all göra hälso-och sjukvården lill en läll tillgänglig närservice. Denav sjukvårdshuvudmännen bedrivna öppna sjukvården finansieras till väsenlligdel genom ersättningar lill huvudmännen från den allmänna försäkringen. De nugällande ersättningsreglerna bygger på en överenskommelse som träffades år1977 efter överiäggningar mellan representanter för ochLandstingsförbundet. Överenskommelsen, som gäller ersättningarna tillsjukvårdshuvudmännen från den allmänna försäkringen ,har redovisats för (prop. 1976/ 77:116, SfU 1976/77:28, rskr1976/77:297). I överenskommelsen förutsattes au frågan om ersättningarna förliden efter ulgången av skulle bli föremål för nya överiäggningar. Enredogörelse för gällande ersättningsregler bör fogas lill della regeringsprolokollsom bilaga f. Efteröverläggningar mellan representanier för och sjukvårdshuvudmännenhar överenskommelse nu träffats om nya ersättningsbelopp ra. fr. o. ra.den . Jag koramer i del följande au lämna en redovisning avinnehållet i överenskommelsen, som bör presenteras för . Iöverenskommelsen har också förutsatts införandel av en I**1978/79. Prop.1978/79:177 8 ny ersättning lill sjukvårdshuvudmännen för alt underiätlaulbyggnaden av långtidssjukvården. medgivande härtill bör inhämtas.Del ankommer i övrigt på regeringen alt närmare beslämma ersäliningreglerna.Överenskommelsen bör fogas till detta regeringsprotokoll som bilaga 2. De nya ersättningsreglerna innebär en kostnadsökning försjukförsäkringen med ca I 300 milj. kr. Jag förordar att de i överenskommelsen angivna åtgärdemagenomförs på det sätt som jag kommer atl redogöra för i det följande. Jag avseralt återkomma lill regeringen med förslag till erforderliga författningsbestämmelserefter det atl behandlal propositionen. Bidrag till utbyggnad av långtidssjukvården Andelen äldre i befolkningen har ökal . Ökningen kommer all fortsätta och förslärkas ytterligare underde kommande tio åren. Följande sammanställning visar den beräknade förändringenav befolkningen i olika åldersgrupper . (Tusental.) Åldersgrupp 1970 1980 1990 Förändring 1970-90 I % De äldre har elt väsentligt större behov av sjukvård än deyngre generationerna. Framför alll är detta fallel när det gäller slutensjukvård. utgjorde andelen personer ca 15 96 avbefolkningen. Samlidigl tog denna åldersgrupp i anspråk av den slutnasjukvårdens resurser och ca 15 96 av den öppna vårdens. Ungefär hälften av antalelvårddagar i sluten sjukvård för dessa äldre avser vårdgrenen somatisklångtidssjukvård och ca en fjärdedel vardera somatisk akutsjukvård ochpsykiatrisk sjukvård. Ungefär patienter inom den somatiskalångtidssjukvården är eller äldre. En av genomförd enkät visade attca 12 600 patienter väntade på plals inom långtidssjukvården. Äv dessa fanns ca4 700 i den egna bostaden, ca 4 200 inom akutsjukvården och ca 2 200 påålderdomshem. Av enkäten framgår vidare all ca 1 400 patienter inomlångtidssjukvården skulle ha kunnai skrivas ul lill sin egen bostad och ca 1800 lill ålderdomshem om förutsättningar hade funnits för att ta emot dem där. 1978/79:177 9 Vadjag här har anfört visar enligt min mening entydigt på behovel av en kraftig uibyggnadav de vårdresurser som speciellt efterfrågas av de äldre. En sådan uibyggnadbör givetvis ske i överensslämmelse med de allmänna sjukvårdspolitiskamålsättningarna, som innebär all en uibyggnad av den öppna sjukvården ochlångtidssjukvården sälis i försia hand. När del gäller vård och service lill deäldre bör del också vara en allmän sirävan alt i största möjliga utsträckningbegränsa behovet av omhändertagande på olika lyper av vårdinstitutioner. Närdel gäller den dagliga omvårdnaden sker detla genom hjälp av hemsamariier m.fl. inom den sociala hemhjälpen, byggande av servicelägenheter m. ra. Behovetav medicinsk vård kan i många fall med fördel tillgodoses genom hemsjukvård. Ulbyggnadenav denna vårdform underiältas genom atl sjukförsäkringen lämnar ersättning lillsjukvårdshuvudmännen med f. n. per besök eller behandling. Jagåterkommer senare till frågan om höjning av denna ersällning. Denökade satsningen på öppen vård kan dock inte möta hela det ökade vårdbehovetför de äldre. De uppgifier jag här nämnl visar klart all en snabb uibyggnad avden somatiska långtidssjukvården är nödvändig. Sjukvårdshuvudmännen har ocksåunder hela 1970-talel genomfört en viss uibyggnad. De planer som harredovisats för utbyggnaden har omfallal i genomsnill drygt 2 000 platser perår. Den fakliska ulbyggnaden har dock blivit lägre och utgör under senare lidca 1 4(X) platser . I överenskommelsen noteras altsjukvårdshuvudmännens planer innefattar en utbyggnad med i genorasnittca 2 000 platser , dvs. totalt ca 10 000 platser . Denavvikelse mellan planer och faktisk uibyggnad som kan konstateras under1970-lalel har bl. a. sin orsak i landslingens ekonomiska situalion. merafullständigt genomförande av uibyggnadsplanerna kräver attsjukvårdshuvudmännen har tillräckliga ekonomiska resurser. För alt säkerställaulbyggnaden av långtidssjukvården som omfattas av den nu akluellaöverenskommelsen med sjukvårdshuvudmännen bör därför i enlighel medöverenskommelsen införas etl särskilt bidrag från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen med 170 milj. kr. har därvidåtagit sig all verka för atl sjukvårdshuvudmännen genomför en utbyggnad avlångtidssjukvården i enlighet med sina planer, dvs. igångsättning av byggandemed i genomsnitt minst 2 000 platser . Delnya bidragel till långtidssjukvården avses fördelat mellan sjukvårdshuvudmännenmed . och invånare i åldern och däröver. 3.Ersättning för offentlig öppen vård Förläkarvård som ombesörjes av slaten, landstingskommun eller kommun som inle lillhörlandstingskommun utgår ersättning från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmännen med ett enhetligt belopp av . 1978/79:177 10 Patientavgift får tas ut med högst . I enlighetmed vad som anges i överenskommelsen bör sjukförsäkringens läkarvårdsersättningtill sjukvårdshuvudmännen fr. o. m. den höjas till . Patientavgiften avses vara oförändrad . börpatientavgift få tas ut med högst . Vid läkarbesök hos den sjuke bör fåtas ut en tilläggsavgift med . De nämnda beloppen inkluderar liksom f. n.sådana röntgen- eller laboratorieundersökningar som patienten kan bliremitterad till vid läkarbesöket. Vid rådfrågning per telefon bör patientavgiftenfortfarande vara högst . Föröppen läkarvård vid sjukhus som drivs av annan än sjukvårdshuvudman men somhar vårdavtal med sjukvårdshuvudman utgår ersällning lill huvudmannen enliglsamma regler som om vården meddelats av denne. Således kommer även lör sådanvård att gälla lidigare nämnda ersättningsbelopp. Vårdgivaren ersätts sedan avhuvudmannen i enlighet med reglerna i vårdavialei. Riksförsäkringsverkeioch har i ett belänkande (Ds S 1978:18) föreslagit all desärskilda reglerna i 2 kap. 7 § lagen om allmän försäkring om ersällning frånsjukförsäkringen till primärkommuner för läkarvård vid ålderdomshem m. m. skallupphävas efter en tvåårig övergångsperiod. har iöverenskommelsen förklarat sig berett att verka för atl sjukvårdshuvudmännenåtar sig au senasi fr. o. m. år 1982-inom ramen för tillgängligaresurser-tillgodose primärkommunernas behov av läkarvård eller sluia vårdavtalom denna läkarvård. Mol denna bakgrund finner jag del inle nödvändigl all redannu föreslå någon ändring av de aktuella ersättningsbestämmelserna. Undersökningeller behandling hos sjukvårdshuvudman efter remiss från försäkringsanslutenprivatpraktiserande läkare är avgiftsfri för patienten. Ersällning utgår f. n.från försäkringen till sjukvårdshuvudmannen med . för varje sådanundersökning eller behandling. Remitteras patient av försäkringsanslutenprivatpraktiserande läkare för undersökning eller behandling lill privat röntgenmoltagningeller laboratorium som har driftavtal med sjukvårdshuvudman utgår ersättningfrån sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmannen enligl samma regler.Vårdgivaren ersälls sedan av huvudmannen enligt reglerna i vårdavialei.Ersättningsbeloppet lill sjukvårdshuvudmännen bör uigöra147 kr. för varje remitterad patient. Molsvaranderegler bör liksom nu gälla vid remiss från företagshälsovårds-mottagning somregistrerats hos allmän försäkringskassa. Ersättningsbeloppet börda vara 127kr. för varje remitterad patient och patientavgift falas ut med högst 20 kr.för och högst . Ersällningfrån sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmännen utgår också för vård ellerbehandling som på grund av sjukdom och efter ordination av läkare lämnas avannan vårdpersonal än läkare, t. ex. sjukgymnast, psykolog ellerdistriktssköterska. Ersättningen från försäkringen ulgör . 1978/79:177 11 Patientavgift får tas ul med högst . per behandling ellerbesök. I fiertalel fall torde inle tas ut någon patientavgift. I enlighet medöverenskommelsen bör ersättningen för sjukvårdande behandling höjas från 40 lill55 kr. per behandling eller besök. Patientavgift bör få tas ul med högst . Ersättningför preventivmedelsrådgivning m. m. Enliglgällande beslämmelser betalar allmän försäkringskassa ersättning frånsjukförsäkringen för kosinader för rådgivning i födelsekonirollerande syfte ochi samband med rådgivning angående abort eller sterilisering. En förutsättning förersältning,som även omfattar kostnader för preventivmedel som i anslutning lill rådgivninglämnas ut lill den försäkrade, är enligt lagen (1974:525) om ersällning förviss födelsekonirollerande verksamhei m.m. att rådgivning och i anslutningdärtill utlämnade preventivmedel tillhandahålls den försäkrade kostnadsfritt.För rådgivning som lämnas av läkare anställd hos sjukvårdshuvudman utgår ersällninglill huvudmannen med . och för rådgivning som lämnas av annan personalanställd hos sjukvårdshuvudman, l. ex. barnmorska eller kurator, utgår ersällningmed . Särskild ersättning utgår för laboratorieundersökning av cylologisktprov. Meddelas rådgivning av privatpraktiserande läkare utgår ersättning med varierandebelopp beroende på de ålgärder som har utförts. I enlighelmed överenskommelsen bör ersättningarna till sjukvårdshuvudmännen förrådgivningsverksamheten utgå med . per besök om rådgivning lämnas avläkare och med . om den lämnas av annan personal. Någon särskildersättning skall i fortsättningen inle ulgå lill huvudmännen för laboralorieundersökningav cylologiskt prov. Nären person ansöker om förtidspension, handikappersättning eller vårdbidrag skallansökan åtföljas av ett läkarutlåtande. 1 vissa fall kan försäkringskassanockså föranstalta om all den som ansökt om pension eller uppburit sjukpenningen längre lid skall genomgå läkarundersökning. Utfärdas utlåtande eller utförsundersökning av läkare anställd hos offenilig sjukvårdshuvudman utgårersättning från sjukförsäkringen med . per undersökning eller ullålande.I vissa fall erlägger den försäkrade . härav som patientavgift. I enlighelmed överenskommelsen bör försäkringens ersällning höjas lill ett enhetligtbelopp av . för samlliga här akluella undersökningar och utlåtanden. Ivissa fall bör därutöver liksom nu lå tas ut patientavgift med högst 20 kr.under år 1980 och högst . 1978/79:177 12 Nären försäkrad vårdas på sjukhus utgår f. n. ersällning från sjukförsäkringen tillsjukvårdshuvudmannen med . För som den försäkradevistas på sjukhus görs ell avdrag från hans sjukpenning med sammabelopp. Avdraget får dock uppgå lill högst en tredjedel av sjukpenningensbelopp och den återstående sjukpenningen skall alltid uppgå lill lägst 8 kr.per dag. I enlighelmed överenskommelsen bör försäkringens ersättning vid sjukhusvård höjas lill 40kr. Sjukpenningavdragel bör däremoi vara oförändrat , dvs. per dag, och uigöra högst en iredjedel avsjukpenningbeloppet. Den återstående sjukpenningen skall alltid uppgå lill lägsl8 kr. Vidolika tillfällen, bl. a. i riksdagsmotioner, har påpekats alt storleken på delavdrag på sjukpenningen som görs vid sjukhusvård innebär ekonomiska påfrestningarframför alll i de lägre inkomslskiklen. Som jag nämnl bör detta avdragbibehållas oförändrai , Mol bakgrund av inträffade ochförväntade löne- och prisökningar innebär della reellt en sänkning avsjukpenningavdraget. Vårdavgiflenför folkpensionärer som inle omfattas av sjukförsäkringen vid sjukhusvård, s.k. ulförsäkrade patienter, fastställs av sjukvårdshuvudmännen själva. Fråganom avgiftsreglerna för bl. a. dessa ulförsäkrade patienter skall enligtöverenskommelsen ses över av en arbelsgrupp med representanter för bl. a.socialdepartementet och landstingsförbundet. Rättenlill ersällning från sjukförsäkringen för sjukhusvård regleras i 2 kap. 4 §lagen (1962:38Dom allmän försäkring. I paragrafens första siycke regleras relalivldetaljerat efter vilka grunder ersällning skall ulgå i olika vårdsituationer. Någolersättningsbelopp fastställs emellertid inle. Enligl paragrafens andra siycke kanregeringen faslslälla taxa för ersättning för sjukhusvård. Denna möjlighet har hiltillsinte utnyttjats. Frågan om ersättningsbeloppets storlek har, i likhel medövriga ersättningar från sjukförsäkringen lill sjukvårdshuvudmännen, kommil allregleras genom de ålerkommande överenskommelserna mellan regeringen ochlandstingsförbundet. Enligt min mening bör därför de detaljerade bestämmelsernai den akluella paragrafens försia siycke ersättas med ell bemyndigande förregeringen all fastställa ersäliningsgrunder för sjukhusvård på molsvarande sällsom gäller för den öppna sjukvården. Som en konsekvens av della börockså de detaljerade reglerna i paragrafens sista siycke, som avser alt definierasjukhusbegreppel, ulgå ur lagstiftningen och regeringen ges bemyndigande attfastställa beslämmelser i detta avseende. Jag föreslår all 2 kap. 4 § lagen (1962:381)om allmän försäkring ändras i enlighel med vad jag här har anfört. Deföreslagna ändringarna i ersättningsreglerna föranleder ändring i lagen (1969:653)om vissa bidrag för vård vid sjukhuset. Prop.1978/79:177 13 Resekostnadsersältningfrån sjukförsäkringen utgår i samband med ersätt-ningsberättigad läkarvård,landvård, sjukhusvård, sjukvårdande behandling, rådgivning i födelsekonirollerandesyfte och sjukvård som lämnas av distriktssköterska eller disiriklsbarnmorska. Ersällningutgår som regel i den mån resekostnaderna vid varje besök överstiger 10 kr.Detta belopp bör med hänsyn till penningvärdets förändring höjas lill 13 kr.fr. o. m. . För resor i samband med landvård och rådgivning i födelsekonirollerandesyfte bör karensbeloppel höjas från 18 lill . Ersättning för sjukvårdshuvudmännenssjuktransporter med ambulansbil eller liknande utgår från sjukförsäkringen med16 kr. för varje invånare som vid årels ingång var bosall inomsjukvårdsområdet. Ersättning får las ut av den sjuke med högst . per resa.Sjukiransporlersätlningen bör enligl vad som överenskommils höjas lill 23 kr.per år och invånare. bör den avgift som får tas ut av den sjukebestämmas till högst . Nuvaranderegler för ersättning vid sjukresor är administrativt betungande. Ersättningsbeloppetslår inte i rimlig proportion till de administrativa kostnaderna. Ersällningskall ulgå för billigaste färdväg och färdsätt som är skäligt med hänsyn lillomständigheterna i del enskilda fallet. Möjligheterna för attgöra en reell prövning av billigaste färdsätt är emellerlid starkt begränsade iprakliken. Det finns heller inte någol i sjukresebesiämmelserna som motverkaronödiga resekostnader lill följd av bristande samordning av sjukresorna. Som exempelhärpå kan t. ex. nämnas två personer som i taxi reser från samma ort och lillsamma sjukvårdsinrättning vid ungefär samma lidpunkt men ändå färdas i olikafordon. Flera liknande exempel kan anföras. Svenska kommunförbundel har vidarei en skrivelse lill påtalat de ersätiningsproblem somibland råder när det gäller sjukresor för intagna på ålderdomshem. Jag har föravsikt all återkomma med förslag om att en särskild kommitté skall tillkallasför att se över bl. a. dessa frågor. Vidare kommer frågan omersättningsnivån vid sjukresor med egen bil all ses över inom . Ersättningför hjälpmedel till handikappade Ersättningtill sjukvårdshuvudmännen för tillhandahållande av hjälpmedel åt handikappade m.m. utgår med . för varje invånare som vid årets ingång var bosallinom sjukvårdsområdet. Sjukvårdshuvudraan skall därvid tillhandahållaavgiftsfria eller prisnedsaita glasögon till barn och ungdomar.