prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — anför atl ifrågavarande åtgärder oftautförs av småhusägarna själva eller hantverkare som ej kan la på sigföreslagna uppgifier. anför alt ändringarna skulle medföraatt ansvariga arbetsledare skulle lillsäilas för arbete varöver man ej harnågon tillsyn. kommun anför att krav ej bör ställas på ansvarigarbetsledare. Förmedlingsorganel bör liksom i samband med rådgivningeni enskilda låneärenden ge lånesökande erforderiiga informationer förarbetenastekniska genomförande. kommun anför att de åtgärder som inte är byggnadslovsplikiigai regel är så okomplicerade att de kan ulföras utan ansvarig arbetsledare. Detsynes vidare olämpligt all samma person föreslås vara arbetsledare ochbesiktningsman. Frågan om besiktning bör i stället Prop.1978/79:115 Bilaga 3.2 532 lösasgenom samarbete mellan förmedlingsorganet och . kommunanser ej de föreslagna ändringarna angelägna om byggnadslovsplikten utvidgasenligt förslaget till ändring av 54 §. kommun anser att det bör varatillfyllest att intyg lämnas av sakkunnig person vid ålgärder som finansierasmed statliga lån och bidrag. kommun anser all förslagen skulleupplevas som en ytteriigare byråkraiisering. 4Förteckning över remissinstanser som har avgett yttrande över statens planverksförslag Yttrandenöver statens planverks förslag har lämnals av fortifikaiionsför-valtnlngen, ,, , , starensnaturvårdsverk, , överstyrelsen för ekonomiskt försvar,, arbetarskyddsstyrelsen, , , statens industriverk, styrelsenför teknisk utveckUng,statens provningsanstalt, energisparkommittén, statens barndnämnd,länsstyrelserna i , , län.Västernorrlands län och , Föreningen , Föreningen , Föreningen ,, , ,, , , . Svenska ,, , , Hantverks- och Industriorgani-saiion-Familjeföreiagen,. saml kommunstyrelserna iStockholms kommun, . , kommun, Gislavedskommun, kommun. , kommun, , , och kommun. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.3 533 Sammanfattningav energihushållningsdelcgationens förslag angående finansiering av energispariånfr. o. m. /80 samt riksbanksfullmäktiges yttrande över förslaget 1 Energihushållningsdelegationensförslag............. 534 2 Yttrande från fullmäktige iriksbanken............... 536 Prop.1978/79:115 Bilaga 3.3 534 Sammanfattningav energihushållningsdelegationens förslag angående finansiering av energispariånfr. o. m. /80 samt riksbanksfullmäktiges yttrande över förslaget Delegationen,som i enlighel med sina direkliv förutsätter all finansieringen av energispariåneni forlsällningen skall ske uianför statsbudgeten, anför som en grundläggandeutgångspunkt att ett nytt finansieringssystem inte llr medföra en försämring iden enskildes möjligheler au på eu smidigt säll fä del Slöd som han ärberättigad lill. Mol denna bakgrund diskuterar delegaiionen tre huvudfrågor,nämligen vilket eller vilka organ som i fortsättningen bör svara för ulbelalningenav lån, hur krediter skall kunna garanteras samt vilkeleller vilka organ som bör svara för upplåningen av de medel som behövs förlångivningen. Efiersomenergispariånen är långfristiga anser delegaiionen alt utbetalningen av lånbör läggas på organ som normall svarar för långfristiga krediter. Somalternativ nämns nuvarande statliga bostadslänemyndigheter, befintligabostadsinstitut eller ett nytt institut. Denenklaste lösningen är enligt delegaiionen alt lånemyndighelerna även i fortsällningenbetalar ut lånen. Om utbetalningarna läggs på befinlliga institut eller på ettför ändamålei särskilt inrättat institut, blir deras uppgifi närmasi all verkslällaav lånemyndighelerna anmodade utbetalningar. Någon kreditriskprövning kan inletillåtas eftersom det kan innebära en försämring i den enskildes möjlighelerall fl stöd. Institutens uppgifi skulle således bli all slå fören omfattande låneadministralionpå grund av del stora antalet små lån. Delegationen anser del som högsttveksamt om nuvarande insliiuiskulleåtagasigen sädan verksamhet. Det ärockså högsliveksaml om man skall bygga upp ell särskilt verksamhei.Resultatet skulle närmasi bli aU den totala administrationen av långivningenökar Attlägga utbetalningarna på befinlliga institut eller på ell nytt institut innebärenligt delegaiionen också vissa problem för den enskilde låntagaren. Framförallt ökas antalet instanser som måste kontaktas. Genomatt låla lånemyndighelerna även i fortsättningen sköta utbetalningarna avlånen uppnås däremoi en enkel administrativ koppling mellan ärendebehandling, utbelalningochlåneadministration. För låntagarna blireU sädanl syslem enkell. Liksom nubehöver de bara vända sig lill en långivare. De administrativa fördelarna blirsärskilt påtagliga vid samordnad bostads-långivning och energisparstöd. Dessulomkan vissa samband mellan räntebidrag och låneadministralion bäst upprätthållasinom en samordnad organisation för räniebidrag och lån. Enligt delegaiionen lalarövervägande prakliska och administrativa skäl för att nuvarande lånemyndighetersköler Prop.1978/79:115 Bilaga 3.3 535 Beiräffandekrediter anför delegaiionen alt nuvarande förskoltsmöjligheteri fråga om energispariån torde kunna behållas bara omlånemyndigheterna även i fortsättningen fär betala ut länen. Enligt delegaiionenkan det i och för sig tänkas att annal långivande organ betalar ut lån iförskoll. De administrativa olägenhetema av att bostadsin-stilulen eller ellsärskilt institut svarar för den slutliga långivningen torde emellertid bli änmer framträdande vid förskottsutbelalningar. Inte heller bör problemel medkrediter lösas inom ramen för utvidgade överenskommelsermellan DFB och bankerna. Energihushållningsdelegationen anser att en sådanordning inte är önskvärd mol bakgrund av bl. a. de svårigheter som under senareår förekommit vid tillämpningen av nuvarande överenskommelser. Enligtdelegationen löses problemet med krediter bäst om nuvarandeordning med utbetalningar och förskoll i huvudsak bibehålls. Delegationenföreslär således att nuvarande administrativa ordning och regler för ulbelalningav energispariån behålls. Det innebär all ansökan om energispariån även i fortsällningenprövas av länsbostadsnämnden samt atl utbetalningar av lån och låneadminsilrationsköts av länemyndigheterna. Vadslutligen gäller upplåningen konsiaterar delegationen till att börja med att obligationsuppläningför atl finansiera energispariån lorde komma att avvika från gängse bosladsobligationsupplåningi ätminstone två avseenden. För del försia är amorteringstiden kortare,eftersom energispariånen normalt löper pä . För del andra kommer någonform av slallig garanti för upplåningen atl behövas bl. a. efiersom energispariånf n. i flertalet fall lämnas ul utan inieckningssäkerhei och eljesl därför attsäkerheten i många fall inte är fullgod. Delegationenanser all del av formella skäl inte är möjligl att lägga ocksä upplåningen pålånemyndigheterna. Den bör i stället skötas av antingen befinlliga instituteller av ett särskilt nytt institut. För befintliga institut talar deras vanavid obligationshantering. Vissa problem uppkommer dock. Ett sådani är huremissionerna skall fördelas på olika institut eller, om endast ett institutskall svara för upplåningen, på vilkel institut upplåningen skall läggas.Delegationen anför också atl det är osäkert om del finns något intresse hos deexisterande instituten atl ta på sig en upplåning som konkurrerar med den egnatraditionella upplåningen. Av belydelse enligt delegationen är också all hilhörandeobligationer i några avseenden kommer all avvika från bosladsobligalioner. Enligtdelegationen talar nämnda förhållanden för atl ett särskilt institut börinrättas för ändamålei. Delegationen föreslär att ell särskilt statligtinstitut inrättas för upplåning av medel för energispariån. Institutet bör slällaupplånade medel till lånemyndigheternas förfogande. Formelll bör det dockkonstrueras sä att det är institutet som, med lånemyndighelerna som ombud, ärlångivare. Lånemyndighelerna bör säledes för institutets räkning utföra allt Prop.1978/79:115 Bilaga 3.3 536 praklisklarbete med låneulbelalningar och låneadministration. Lånemyndigheterna börocksåsvara föratt räntor och amorteringar på utestående lån levereras in tillinstitutet. Delegaiionenföreslår vidare all del insiitui som skall svara för upplåningen fårsina medelgenom obligationsuppläning. Närdet först gäller upplåningens storiek anför delegaiionenall del är statsmakternas beslut om ramar för energisparverksamheien somytterst avgör storleken. Mera preciserade uppgifterom lånebehov och dessfördelning i tiden till ledning föremissioner bör bli bosladsstyrelsens uppgifiatt lämna. Delegaiionenanger översiktligt behovei av lånemedel lill totalt ca 500 milj. kr underår1979och tilldrygten miljard kr.år 1980. Delegationen framhåller också atl möjlighelenall fl energispariån utbetalade i förskott förutsätter att lånemyndighelernahar medel för della ändamål redan under del försia budgetåret. Institutet måslealltså redan från början tillföra lånemyndigheterna medel i en sådan omfallningatt förskoll kan beviljas kontinueriigt med början den . Beträffandevillkoren för obligationslånen föreslår delegationen att obligationerna ges ihuvudsak samma villkor som gäller för sedvanliga bostadsobligationer. Enriktpunkt för amorteringstiden bör t. v. vara 25 är. 1 frägaom möjligheterna att placera de nya obligationslånen anför delegaiionen alt del- med hänsyn lill atl lillgången på energispariån är en oundgänglig förutsättningför atl de av statsmakterna uppslällda målen för energisparverksamheten skallkunna uppnås - är nödvändigt att obligationerna ges en prioriterad ställning iolika kreditpoliliska sammanhang. Enligt delegaiionen innebär del emellerlid inlenägon principiell vidgning av den prioriterade sektorn. Det föreslagna systemetför finansieringen av energispariån innebär nämligen alt volymenstatsobligationer för samma ändamål kan minskas i molsvarande mån. Enligt delegaiionenbehöver dock ytterligare garantier skapas för att fä institutets obligationerplacerade. Delegationen föreslår all dessa obligationer ulöver att de ärprioriterade också skall omfattas av överenskommelser med placerarna inom ramenför det system som gäller för överenskommelserom kreditförsörjningen tillbostadsbyggandet. Delegaiionenanför slulligen all förslag beiräffande den närmare ulformningen av reglernaför del förordade institutet bör ankomma på regeringen. 2Yttrandet från fullmäktige i Energihushällningsdelegalionensförslag om all en särskUt institut inrättas för atl finansiera energibesparandeålgärder avsiyrks av en majorilel av fullmäktige i . En minoritetvill inle motsätta sig atl ett särskilt insiitui men stryker underall möjlighelen all lägga upplåningen på de redan befinlliga bostadsinstituleneller på ell av dessa bör prövas. Majoriietendelar inte delegationens åsikt om det lämpliga i all inrätta ett Prop.1978/79:115 Bilaga 3.3 537 Den extra omgång i finansieringen som förslaget innebär blirbetungande. Majoriteten understryker att den minskning av statensbudgetunderskott, som följer av förslaget på intet sätt minskar den totalaefterfrågan inom landet. Det lägre budgetunderskottet kan förväntas försvagamotståndet mot nya statsutgifter. Majoritetenmotsätter sig också en prioritering på kreditmarknaden av obligationer utgivnaav ett nyll institut. Lämpligasl vore enligt majoriieten att söka en lösningsom t. ex. innebär all de siörre projekten finansieras genom de existerande bostadsinstitulen,medan de smärre projekten, innefattande i försia hand småhusen, fingefinansieras enligt hittillsvarande ordning. Vid lösningar av della slag skulleett statligt garantisystem behöva inrättas för atl ge en belryggande säkerhetför de lån som skulle ges av bostadsinstitulen. Minoritetenanför alt fullmäktige vid åtskilliga tillfällen har intagit enrestriktiv hållning till prioriteringar pä krediimarknaden och aU man även frånminoritetens sida i princip vidhåller denna inställning. Minoriteten vill dockmed hänsyn till atl energispariånen har ett så nära samband med bostadslånen,för vilka prioritering har beslutats i annan ordning, inle motsätta sig alläven energispariånen ges en prioriterad ställning. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.4 538 Sammanfattningav gällande ordning i fråga om energisparstödet inom bostadssektorn m. m. samtvissa anslagsframställningar 1 Inledning..................................................... 539 2 Gällande ordning........................................... 539 2.1 Bostadshus........................................... 539 2.2 Allmänna samlingslokaler m.m................... 541 2.3 Kommunala och landslingskommunala byggnader m. m................................................................. 541 3 Anslagsframställningar m. m.beträffande anslaget B 11. Vissa energibesparande ålgärder inombostadsbeståndet m. m.................................. 542 4 Anslagsframslällning m. m. beiräffandeanslaget V:12 Lån till experimentbyggande m. m 545 Prop.1978/79:115 Bilaga 3.4 539 Sammanfattningav gällande ordning i fråga om energisparstödet inom bostadssektorn m. m. samtvissa anslagsframställningar Statensekonomiska stöd lill energibesparande ålgärder i befintlig bebyggelse omfattarsåvitt gäller ansvarsområde slöd lill bostadshus.allmännasamlingslokaler saml kommunala och landstingskommunala byggnader. Utgifternaför stödet bestrids från anslagel Bil. Vissa energibesparande åtgärder inombostadsbeståndet m. m. Frånnämnda anslag bestrids också vissa andra ulgifter såsom ulgifter för energibesparandeätgärder i statliga byggnader, exkl. byggnader för affärsverk och statligabolag, utgifter för bidrag lill prototyp- och demonstraiionsverksamhet inombostadssektorn och för bidrag till kommuner för rådgivning m. m. ienergisparverksamheten saml utgifter för informations- och ulbildningsverksamheli energifrågor med inrikining på energianvändningen inom byggnadsbeståndet. Energisparstödeli fråga om bostadshus, allmänna samlingslokaler samt kommunala ochlandstingskommunala byggnader handhas av bosiadsslyrelsen ochlänsbostadsnämnderna. Bidragsgivningen i övrigi handhas i fråga om slöd lillstatliga byggnader av byggnadsslyrelsen, slöd lill prototyp- och demonstraiionsverksamhetenav rådet för byggnadsforskning och stöd lill kommunerna för rådgivning m. m. avregeringen. Ärenden om bidrag till kommuner för rådgivning m. m. bereds ibostadsdepartementet. Den åriiga omfattningen av nu nämnda stödverksamhetbestäms genom besluisramar som fastställer för ett budgelår i sänder. 1del följande lämnas en redogörelse förden huvudsakliga utformningen av denuvarande stöden till åtgärder i bostadshus, allmänna samlingslokaler samlkommunala och landslingskommunala byggnader samt en sammanfaltning avmyndigheternas anslagsframställningar så vitt gäller anslagel Bil. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Dessulom lämnas en redogörelse förbyggforskningsrådets kompletterande anslagsframslällning såvitt gäller anslagelV:12 Lån tiU experimentbyggande m. m. Ifråga om bostadshus lämnas stöd bl. a. lill förbättring av värme- ochventilationssystem och i fräga om flerfamiljshus även för inreglering av sådanasystem. Slöd lämnas vidare lill anordning för individuell mätning avvarmvallen, el och gas samt för natiackumulering av varmvatten. Stöd lämnasockså lill koslnader för anslutning lill fjärrvärmeanläggning och lill Prop.1978/79:115 Bilaga 3.4 540 förbättringav värmeisolering av väggar, fönster och bjälklag. Enligt förordningen(1977:332) om statligt stöd lill energibesparande ålgärder i bostadshus m. (ändrad senast 1978:383) lämnas stöd i form av energisparbidrag, energispariånoch räniebidrag. Energisparbidrag och energispariån ulgår för ålgärder beiräffandebostadslägenheter, vissa gemensamma värmeanläggningar samt sådana lokaler somkan ingå i låneunderiag och pantvärde för bostadslån och är avsedda för annatändamål än förvärvsverksamhet. Energispariån utgår dessutom för ålgärderbeträffande övriga lokaler som kan ingå i låneunderiag och panivärde förbostadslån. Räniebidrag uigår lill kosinaden för ränla på den del av energisparlåneisom avser bostadslägenhet och vissa gemensamhetsanläggningar men ej lokaler. Räniebidragutgår endasl om den godkända kostnaden överstiger . Energisparbidragutgår av godkänd kostnad för ålgärden, dock högsl med perbostadslägenhet som berörs och . per m våningsyla i lokal som berörs.Godkänd kostnad måste uppgå till . Energispariån ulgår med ellbelopp som molsvarar den del av godkänd kosinad som inle täcks av energisparbidrag. Energisparbidragoch energispariån kan i vissa fall belalas ut i förskott. Möjligheten lillförskott gäller dels flerfamiljshus i fall där den godkända kosinaden för ålgärdernaär högsl , dels småhus som skall bebos av låntagaren. Övriga förulsältningarför förskott är atl kommunen har åtagit sig ansvar för återbetalning avförskottet och att låntagaren på begäran av kommunen ställer säkerhet somkommunen godkänner. Låntagaren skall dessulom förbinda sig all underkasta sigden särskilda kontroll av arbetenas ulförande som kommunen vill ulöva. 1 åretsbudgetproposition (prop. 1978/ 79:100, bil. 16) har föreslagils vissa ändringari grunderna för förskott på bl. a. energisparbidrag och energispariån. Energispariånlöper med ränta från utbetalningsdagen. Räntesatsen fastställs av regeringenför ett kalenderår i sänder. Den är f n. Amorteringstiden är normall 20år. Korlare amorteringstid kan bestämmas. Ulgår energispariån i kombination medbostadslån för ombyggnad är amorteringstiden densamma som för bostadslånet.För lån till annan än kommun och vissa samfällighetsföreningar skall ställas säkerheiom lånet eller summan av lånet och återstående skuld på lidigare beviljal energispariånuppgår till minsi . Räntaoch amortering på energispariån betalas i form av årliga annuiteter. Annuiteienberäknas efter ränla och den för länet faslslällda amorteringstiden. Ärlåneräntan högre eller lägre än läggs skillnaden tiil resp. dras ifrån annuiteien. Räntebidragför energispariån ulgår med belopp molsvarande skillnaden mellan räntekostnadenför den del av lånet som belöper sig på bostäder och vissa gemensamhetsanläggningaroch en garanterad ränla olika för olika låniagarkalegorier och år då ålgärdenpåbörjades. Avser lånet småhus som Prop.1978/79:115 Bilaga 3.4 541 bebosav låntagaren och har åtgärden påböriats under är 1978 utgör den garanteraderäntesatsen för första året av lånetiden 5,5 96.1 övriga fall är dengaranterade räntesatsen i fråga om småhus som bebos av låntagaren 6 96 försiaåret. Avser lånet flerfamiljshus som ägs av låntagaren vilkas intäkt avfastighet vid beräkning av inkomstskatt skall bestämmas enligt 24 § 1 mom. kommunalskatielagen(1928:370) utgör den garanterade räntesatsen försia året 5 96.1 övriga fall ulgörförsta årels garanterade räntesats 3,6 96 om lånet utgår i kombination medbostadslån för ombyggnad och åtgärden har påbörjats ,3,4 96 om åtgärdenhar påbörjats och eljest 3,9 96. Den garanterade räntesatsen höjs förvarje därpå följande år av lånetiden. Fr. o. m. 1980 sker de åriiga höjningarnamed om länel avser småhus som bebos av låntagaren och med0,i övriga fall. 1fråga om småhus kan län till sådana energibesparande ålgärder som avses i energisparförordningenockså lämnas enligt kungörelsen (1962:538) om förbättringslån (omtryckt1976:789; ändrad senast 1978:393). Sädanl s. k. särskilt förbättringslån kansökas av personer , handikappade och vissa andra grupper. Lånet utgårmed belopp motsvarande godkänd kostnad, dock med högsl . Det är i sin helhet räntefritt och stående och skall undervissa förutsättningar avskrivas från ulbelalningen. skall ställas godtagbar säkerhei. Förbättringslån för energisparandeåtgärder kan inte kombineras med stöd enligt energisparförordningen. Frågaom bidrag och/eller lån enligt nägon av nu nämnda författningar prövas avlänsbostadsnämnden efter yttrande av förmedlingsorganel i kommunen. 2.2 Allmännasamlingslokaler m. m. Stödtill energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler lämnas i form avbidrag för i princip samma åtgärder som kan fä stöd enligt energisparförordningen.Enligt 38 a § kungörelsen (1973:400)om statligt stöd till allmännasamlingslokaler (omtryckt 1976:794; ändrad senast 1978:185) ulgår bidrag med 3596 - i vissa med fall 50 96 - av godkänd kostnad för åtgärderna, dock högst med300 . Bidrag enligt dessa bestämmelser utgår även för vissakyrkolokaler m. m. Bidragbeviljas av bosiadsslyrelsen. Ärendena handläggs inom slyrelsen av samlingslokaldelegaiionen. 2.3 Kommunalaoch landstingskommunala byggnader m. m. Slödenligt förordningen (1977:346) om statsbidrag lill energibesparande ålgärder ikommunala och landstingskommunala byggnader m. m. utgår för i huvudsak sammaåtgärder som enligt energisparförordningen. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.4 542 lämnasockså för pannbyten. Stöd utgår i form av bidrag av godkänd kostnadför ålgärden eller, om den slutliga kostnaden uppgår till lägre belopp med 3596 av detla belopp. Bidrag utgår med högsl . Stödetomfattar fömtom kommunala och landstingskommunala byggnader även vissabyggnader som tillhör ideell organisation. Fråga om bidrag prövas av bosiadsslyrelsen. 3.Anslagsframställningar m. m. beträffande anslaget B 11. Vissa energibesparandeåtgärder inom bostadsbeståndet m. m. Bosiadsslyrelsenhar i sin anslagsframslällning lämnal en redogörelse för stödverksamhetensomfattning under /78 såvitt avser bostadshus, allmännasamlingslokaler samt kommunala och landslingskommunala byggnader. Ifråga om bostadshus kan numera hänvisas till den fördjupade undersökning somredovisas i bil. Beslulom bidrag för energibesparande ätgärder i allmänna samlingslokaler samt ikommunala och landstingskommunala byggnader har under /78 meddelalsi 468 resp. 1 674 ärenden. Bidrag har beviljats med totalt 5,2 resp. 32,1 milj.kr. Beiräffanderamen för beslul om energisparbidrag och energispariån anför bosiadsslyrelsenbl. a. alt ärendebalansen vid uigången av / 78 uppskattas hamotsvarat anspråk på lån och bidrag om totalt ca 400 milj. kr. och atl omansökningar strömmar in i samma takt som under det budgetårel kommer ramen förbeslut under /79 om 864 milj. kr. inte att vara lillräcklig. 1vilken omfattning denna ram behöver vidgas kan dock enligt slyrelsen bedömas förslsenare under budgetåret. För /80 beräknar styrelsen ramen för dellaändamål preliminärt lill 1 000 milj. kr. Ramenför beslul under /80 om bidrag lill energibesparande åtgärder iallmänna samlingslokaler beräknar till oförändrade 10 milj.kr. Ifråga om ramen för beslut om bidrag till energibesparande åtgärder i kommunalaoch landstingskommunala byggnader anför att antaletansökningar om bidrag har ökat successivt . På grund härav ochmed hänsyn till den föreslagna vidgningen av tillämpningsområdet för slödelräknar styrelsen med en ram för beslul under /80 om 50 milj. kr.dvs. en ökning med 10 milj. kr. jämfört med ramen för /79. Förinformation lill allmänheten rörande slalligl slöd lill energibesparande ålgärderinom bosladsslyrelsens ansvarsområde under /80 föreslås ettbelopp av 1 milj. kr. Prop.1978/79:115 Bilaga 3.4 543 Byggnadsstyrelsenerinrar i sin anslagsframställning för /80 om atl för bidragtill energisparande ålgärder i civila statliga byggnader har anvisatssammanlagt 90 milj. kr. Fram t. o. m. har separata ätgärder till enkostnad om sammanlagl 50 milj. kr. Deålgärder som hiltills vidtagits utgör nästan helt mindre komplicerade VVS-åtgärdermedan byggtekniska och eltekniskaåtgärderaktualiserals försl under budgetåret1977/78. Andelen av fastigheter som berörts i någon form (utredning, besiktningeller ålgärd) torde enligt byggnadsslyrelsen överstiga 50 96. Medutgångspunkt i vad som redovisades i prop. 1977/78:76 med energisparplan förbefintlig bebyggelse har verket bedöml atl den åriiga medelsförbrukningen förverkets fastighetsbestånd bör kunna tre- eller fyrfaldigas. Översiktligaenergisparplaner har utarbetats frän 1978/79 och framåt. Byggnadsstyrelsenredovisar atl av de 90 milj. kr, som anvisats t. o. m. budgetåren 1978/79, har36 milj. kr. Med den beräknade medels-förbrukningen budgetåren1978/79 (20 milj. och 1979/80 (25 milj. kommer (90-36-20-25 =) 9 milj.kr. atl slå lill förfogande för åtgärder under /81.