prop · G203136 · 1978-12-31 00:00:00 — Andrastudier vid har visat, att stora raöjligheterföreligger till arbetsbesparingar inom produktionen. De genomförda studiemaomfattar visserligen endast prydnadsväxtomrädet, men i princip tordebesparingar kunna göras även på andra oraråden. Det är av stor betydelse, attdessa frägor beaktas såväl vid utarbetande 1978/79:136 86 avnya tekniska lösningar sora i rådgivningen till redan befintliga företag. Enväsentlig förstärkning av forskningen på detta område är därför av storbetydelse. AUmäntsett bör alla åtgärder sättas in pä att skapa energi- och ar-betseffektivaväxthus säväl vid befintliga som nya anläggningar. Medhänsyn tUl den siörre komplexiteten i framtidens företag synes det angeläget atlsom förutsättning för sarahälleligt stöd av olika slag öka kraven påföretagarens utbUdning och yrkesskicklighet. Länsstyrelseni : Det föreUgger ett stort behov av ett finansiellt stöd till näringen sora stimulerar olika rationaliseringsätgärder. Det hittillsvarande stödet har åtminstone för läns del inte varit tillräckligt för att motsvara behovet. De begränsningar som f. n. finns då det gäller nyetableringar är också till nackdel. Därför är det tillfredsställande alt utredningen nu föreslagit förbättringar i dessa av seenden. Isysselsättningssvaga områden med naturliga förutsättningar kan odling avträdgårdsprodukter utgöra kompletterande driftsgrenar för de mindre bmkningsenheterna.Utredningens förslag synes erbjuda förbättrade möjligheter lUl en på detlasätt mer intensifierad drift. Länsstyrelseni : Fömlsältningarna för trädgårdsproduktion är goda på Gotlandbl. a. beroende på stort antal soltimmar, lämpliga jordarter och befintlig uppsaralingsorganisation.Utbyggnad av trädgårdsodlingen är därför ett av del bästa sätten att rainskaavgången från jordbruket och därmed bidra till att upprätthållasysselsättningen. Ekonomiskt slöd och rådgivning måste finnas tillgängliga itillräcklig omfattning för att sädan utbyggnad skall kunna genomföras. Länsstyrelseni : tillstyrker i stort sett vad utredningen harföreslagit beträffande del statliga finansieringsstödet. vUl dockframhåUa svärigheten alt finansiera nyanläggning av fruktodlingar pä grund avodlingarnas stora anläggningskostnad och den förhållandevis långa tiden innanodlingen bär frukt. De av ut-r3dningen föreslagna åtgärderna att förlänga den amorteringsfriatiden för garantilän från 3 tiU 6 är och amorteringstiden från 20 till betyderförhållandevis litel. Som exempel kan nämnas atl för ett annuitetslån pä . minskar enligt utredningens förslag de samraanlagda araorteringarna medca . , då avkastningen från odlingenär obetydlig. De saramanlagda ränteutgifterna är avstorleksordningen . Utredningens förslag kan vara tillräckligtför att underlätta finansieringen vid fruktodlingsföretag som behöver ersättaen förhållandevis liten andel av sina fruktträd eller göra mindre utökningarav odlingen. Skallen utbyggnad av fruktodlingen kunna stimuleras fordras en låneform sommöjliggör omfördelning av ränteutgifterna i tiden. föreslårdärför att lån med uppskjuten ränta införs för finansie- Prop.1978/79:136 87 ring av fruktodUngar och eventuellt andra liknandeinvesteringar inom trädgårdsnäringen. Räntan på en sådan låneform mäste, föratt lånet skall få avsedd effekt, kunna läggas tUl kapitalskulden under en tioårsperiodoch från skaltesynpunkt behandlas enligt kontantprincipen. Genom en sådanlånekonstruktion kommer i princip anläggningskostnaden och kapitalkostnadenför en fmktodling att flyttas fram i tiden tUl den tidpunkt då odlingen börjarbära fmkt och sedan fördelas över större delen av den tidsperiod odlingen geravkastning. Lån med uppskjuten ränta kommer därför att underlätta tillkomstenav helt nya fruktodlingsföretag och stimulera redan befintliga företag attutöka sin odling. i län: Ett stort problem förlåntagarna har, som utredningen också framhåller, varit att garantigivningenförsvårats då bankerna ålagts restriktivitet med kreditgivningen. Låntagarna har fått vänta pä att få lån beviljadeoch i nägra fall har lånen fått tas i utländska banker () med förlusteri samband med devalvering och därefter högre ränta än om lånen kunnai lämnasdirekt i svensk bank. Detla förhållande är inte bra och borde rättas till.Trädgårdsnäringslån borde ges samma prioritet som industrins. i : Trädgårdsnäringensproduktionsförutsättningar inom länet är inte pä långt när tUlvaratagna.Nuvarande ordinarie stödformer för näringens rationaUsering är dock inte ändamålsenligaför en önskvärd utveckling. Särskilt är utvecklingen av produktionen påfriland hämmad. vUl understryka vikten av att ralionaliseringsverksamheienges en regionalpolitiskt betingad differentiering. En stödgivning som generelltär lika över landet motverkar i allmänhet en utveckling inom län somNorrbotten. kan dock för sin del vitsorda att samhällets intresseav att produktionen överlag sker effektivt motiverar statligt stöd oavsett varföretagen är belägna till sådana investeringar som avser ny leknik ochsamverkan. i : Effektiv produktion är,enligt LO:s mening, en fömtsättning för att trädgårdsnäringen skaU kunna mötakonkurrens från import liksom för en tUlfredsställande lönsamhetsutvecklinginom näringen och därmed en trygg sysselsättning för de anställda. Det ärockså en förutsättning för att konsumenterna skall få produkter av god kvalitettUl rimliga priser. Rationaliseringspolitiken på trädgårdsorarådet bör raot bakgmndav ovanstående syfta till att skapa en effekliv och konkurrenskraftig näring. Hämtöverbör politiken tillgodose andra angelägna syften såsom god arbetsmiljö ochhushållning med energi. Det är sålunda angeläget från samhällets, konsumenternasoch näringens synpunkt att rationaliseringsverksamheten slöds och frärajas på 17 1978/79. 1978/79:136 88 LO har inget att invända mot de gängse villkoren för stöd som utredningenföreslår. : Finansieringsfrågorna kommer framöver att bli ett av näringensdominerande problem, speciellt vid nyetablering. Skall trädgårdsnäringenslönsamhet kunna upprätthållas inom ramen för det föreslagna importskyddet krävsfortgående kraftiga rationaliseringar och effektivitetsförbättringar.Investeringar som har till syfte att effektivisera produktionen för attförbättra lönsaraheten inora företaget bör därför stödjas. LRF tillstyrkerdärför utredningens förslag ora ökat statligt stöd till rationalisering avträdgårdsnäringen. : Förbundet finner de föreslagna formerna för finansielltstöd genom rationalisering helt godtagbara och avstår därför från närmare komraenlarom de. Vi vill emellertid framhålla nödvändigheten av att erforderliga medelställs liU kreditinstitutens förfogande för att rationaliseringsätgärder, sombefunnits uppfyUa de med stödgivning förenade kraven ur allmän synpunkt, skallkunna genomföras utan alltför länga dröjsmål. : har på ett överskådligt och uttömmande men ändå koncentrerat sätt motive rat behovet av finansieringsstöd för skUda ändamål inom trädgårdsnä ringen (s. 202203). TRF kan därför avstå från atl vare sig upprepa el ler komplettera de angivna faktorema utan vill understryka att de synes utgöra en hållbar grund för samhälleliga åtgärder för att behovet av fi nansieringsstöd också blir tillgodosett.---- Lånebehoven inoraträdgårdsnäringen tUlgodoses i betydande omfattning medelst den statligalänegarantiverksamheten. Även om en lånesökandes investeringsändamål uppfyllerde med rationaliseringsstödet förenade allmänna och särskilda viUkoren, är detlångl ifrån säkert att han kan få något lån för den avsedda investeringen. Hanmåste också kunna förete ett kreditlöfte från något kreditinstitut, vilket ärett villkor för att länegaranti skall kunna bevUjas. De mycket strängaleraven om utlåningsbcgränsning och hög likviditet som ställs päkreditinstituten av de valutavårdande myndighetema gör det svårt,ibland omöjligl att erhälla kreditlöfte. är väntetiden orimligt lång. har startats för att förse små och medelstora företagmed erforderUgt kapital. Dessa har så många lånesökande, att det kan varaberättigat att tala om låneköer. Instituten har därför att prioritera efternågot slag av angelägenhetsgrad bland de lånesökande. Företag inomträdgårdsnäringen, där det statliga rationaliseringsstödet gäller, hamnar dålångt ned i länekön. Beträffande vissa institut, exempelvis de nyautvecklingsfonderna, gäUer undantag för lån m. m. till företag inom jordbmk ochträdgårdsskötsel, sora omfattas av det särskilda stödet tUl jordbrukets ochträdgårdsnäringens rationalisering. 1978/79:136 89 Sådanahinder mot att kunna genomföra nödvändiga investeringsprogram som eljest vidlåneprövningen ansetts lärapliga och angelägna, behöver avlägsnas. Eljestförsvåras och fördröjs den eftersträvade rationaliseringen av mångaodlingsförelag. Har en ansökan om lån för ett givet ändamål prövats avvederbörande myndighet, lantbruksnämnd eller lantbmksstyrelsen, och bifall tiUansökan lämnats, borde en sådan länesökande ha prioritet genom att garantilångår utanför kreditinstitutens likviditetskrav. Även andra vägar, exempelvisatt vidga olika finansieringsinstituts utläningskapacitet, borde beträdas.Utredningen har endast i förbigående behandlat frägor av detta slag i sambandmed rationaliseringsverksamheten (s. 204). TRF finner det angeläget att deuppmärksammas i samband med att nya villkor för det statliga rationaliseringsstödetfastställs. Demed oljekrisen förenade starkt ökade kostnadema för växthusföretagen har ännuinte kunnat kompenseras pä grund av den marknadsutveckling, som skildrats idet föregående. Utvecklingen på området för alternativa energikäUor liksomövergång tiU uppvärmningsanläggningar med lägre oljeåtgång sker i långsammaretakt än den väntade. Behovet av marknadsanpassning genom sortimentbyte ellerannan omläggning av produktionen kvarstår och kommer sannolikt att kvarstä lilldess att avsättnings- och prisförhåUandena kunnat ändras. TRF vUl därförförorda, att länefonden Län till trädgårdsnäringen under Fonden för låneunderstödpå kapitalbudgeten kvarstår ulan lidsbegränsning. Syftet med stödet genoralånefonden skall liksom hittiUs vara att möjliggöra en produk-tionsanpassning tUlrådande marknadsförhållanden genom sortimentbyte eller annan mera väsentligomläggning av produktionen. MöjUghet bör finnas, att även vid av andra orsakerförorsakade tillfälliga kriser kunna få lånestöd ur fonden. Den bör därförförfoga över lillräckliga medel för här angivna syften. Remissinstansernatillstyrker i huvudsak utredningens förslag eUer lämnar dem utan erinran.Lantbruksstyrelsen anför att stöd i samband med nyetablering främst börinriktas pä mindre företag. Vissa länsstyrelser föreslår att regionalpolitisktstöd bör kunna utgå tUl trädgårdsföretag. Behovet av marknadsbedömningar vidutvidgning eller nyetablering av företag understryks. Från de anställdas ochnäringens sida framhälls att rationaliseringssträvandena i ökad utsträckningbör inriktas mot att skapa åretruntsysselsättning i företagen. Förslagen ifråga om statsbidrag och kreditgarantier tillstyrks i huvudsak eller lämnasutan erinran. Tre länsstyrelser i norra föreslår att det maximalabidraget i särskilda fall skall kunna utgå av kostnaden. Någon länsstyrelsehar också synpunkter på orarådesavgränsningen. 1978/79:136 90 Statskontoret:Utredningen föreslår att bidrag skall kunna lämnas till företag for attutveckla och pröva ny teknik. Enligt statskontorets mening bör statliga medelför sådana ändamål i första hand gå tUl organ som har tiU uppgift att bedrivaforskning och utveckling pä orarådet. Exempelvis har statens maskinprovningaranmält behov av resurser för sådana insatser. Lantbruksstyrelsen:Enligt styrelsens uppfattning bör insatserna huvudsakligen inriktas påuppbyggandet och vidmakthållandet av rationella företag med ett begränsatantal sysselsatta. Under 1970-talels svårigheter för näringen har det tydligtframgått att det är de stora företagen med många anställda som haft svårast atlklara påfrestningarna. Det lorde därför ur mänga synpunkter vara förmånligt attden önskvärda produktionen fördelas på enheter av småföretagskaraktär. Dessabör dock inte vara mindre än att teknikens landvinningar vid varje tidpunktkan utnyttjas på effektivt sätt. Någon beslämd storleksgräns kan därför inteanges för olika företagstyper. Ocksä del faktum att trädgårdsföretagen harsvårt alt bereda sina anställda jämn sysselsättning talar för mindreenheter. En trädgårdsnäring sora baserar sin struktur pä sädana företag tordevara den sora bäst kan anpassa sig till fluktuationer i konjunkturerna samtäven lättast reglera sina arbetsinsatser efter det säsongraässiga behovet.Särskilt stödet till nyetablering bör enligt styrelsens raening i försia handbegränsas till sådana enheter. bör dock kunna erhålla stöd till rationaliseringsätgärderav olika slag. Medreservation för vad sora anföris beträffande storleksaspekter delar styrelsen iallraänhet utredningens synpunkter beträffande de allmänna villkoren för stöd.I vissa här nedan närmare preciserade avseenden har styrelsen en avvikandemening om vUlkoren. Utredningenvill även i fortsättningen dela upp företagarnas verksamhet i enproduktionsdel och en distributionsdel varav endast produk-lionsdelen skallkunna stödjas. Enda undantaget görs för växthus som dels används förproduktion, dels som försäljningslokal. Enligt styrelsens mening bör ettföretag där den egna produktionen framstår som det väsentliga kunna fä stödtill alla delar av sin verksamhet förutsatt att åtgärden är ägnad atteffektivisera verksamheten eUer förbättra miljön. Enligt utredningens förslagoch tUlämpade regler kan en företagare som avser att i ett samraanhang ochmed samma entreprenör bygga om såväl växthus som arbets- och försäljningslokalbehöva vända sig både till länets utvecklingsfond och till lantbruksverket föruppdelning av stödet. Det blir då dubbelarbete både beträffande handläggning,beslut och granskning. Omträdgårdsproduktionen inte framstår som väsentlig i förhåUande till förelagetstotala omsättning anser utredningen att stöd inte aUs skall utgä. Enligtstyrelsens mening bör dock även i sådana fall stöd kunna 1978/79:136 91 lämnastill produktionsdelen förutsatt att denna är av sådan omfattning att den kandrivas rationellt. denna regel inte tillämpas kan vederbörande företaggenom att t. ex. bilda ett särskUt bolag för endera delen av verksarahetenändock kunna uppfylla de formella kraven för stöd. I första hand bör dock häravsedda företags hela stödbehov kunna tUlgodoses av utvecklingsfonderna ianalogi med vad sora sagts om företag med huvudsakligen trädgårdsproduktion. Länsstyrelseni : ser det som positivt att ansökningar om stöd tiUnyetablering av trädgårdsföretag föresläs bli mindre restriktivt bedörada.Utredningen räknar Ukväl i vissa faU med begränsningar i slödgivningen tillföljd av marknadsproblem. När marknadsutrymmel sålunda är begränsat, föreslårlänsstyrelsen att man prioriterar slödgivningen till sådana trädgårdsföretagsom etableras och byggs ut säsom ersättning för företag som tvingats upphöratill följd av bebyggelse eller eljest ändrad markanvändning. Ett problerasom kan vara aktuellt särskilt i ett storstadsområde är att höga markpriserförsvårar nyetablering av trädgårdsföretag. vill understrykavikten av de åtgärder som samhäUet vidtar för att begränsa markprisstegringarna.Lantbruksnämnderna kan och bör bidra härtill t. ex. genom alt medverka medmarkanskaffning på rimUga viUkor samt genom atl vägra kreditslöd vid för . Länsstyrelseni : EnUgt utredningens förslag bör stöd till rationalisering utgåenbart i de fall där den yrkesmässiga produktionen av trädgårdsprodukter gerhuvudsaklig sysselsättning och utkomst. vill här betona vikten avatt villkoren ändras sä att stöd även kan utgä där den yrkesmässigaträdgårdsodlingen är en del av kombinationen trädgård-jordbruk-skog. Härigenomskulle förutsättningarna för utkomst förbättras för vissa sysselsättningssvagaområden, exempelvis Urshultsbygden. Länsstyrelseni län: Utredningen föreslår alt statsbidrag bör kunna utgå i samband medstörre investeringar i regioner där det från samhällets synpunkier är önskvärtatt trädgårdsnäringen utvecklas. instämmer i delta resonemang menkan inte acceplera den geografiska avgränsning för stödet som utredningenföreslår. anser att regionalpoliliska skäl talar för att ävenÖland och läns skärgård bör kunna komraa i fråga för stödet. Bådaområdena uppfyller nämligen de angivna förutsättningarna och det får ansesvara synnerligen motiverat att här stödja större investeringar i Irädgårdsförelag.Utredningens förslag tUl områden där statsbidrag kan utgå bör därför utökas medÖland och Kalraar läns skärgård. Destörsta kraven pä ekonoraiskt stöd föreligger vid nyelablering avväxthusodling. vill föreslå att regionalpolitiskt stöd enligt sararaagrunder som gäller för industriell verksamhet enUgt bestämmelserna i raed ändringar även skall kunna utgå vid start 1978/79:136 92 ochutvidgning av trädgårdsföretag med den huvudsakliga odUngen under glas. Somstöd för detta kan även anföras att odlingen under glas nått en sådan tekniskutveckling att den mycket väl kan jämstäUas med industriell verksarahet.Samordning mellan detta stöd och statligt finansieringsstöd föreslaget avutredningen bör givetvis ske. Länsstyrelseni län: Utredningen föreslår vissa förändringar av villkoren förstatliga krediigarantier till trädgårdsnäringen, vilka skulle möjliggöra enförlängning av dels den amorteringsfria tiden och dels amorteringstiden. Den araorteringsfriatiden föreslås för rationaliserings- och driftslän till fruktodlingsföretagutökas till . Delta är ett länge närt önskemål frän näringsutövarenssida. Inom länets fruktodling är en föryngring av trädmaterialet angelägen.Den förlängda amorteringstiden underlättar en sädan sanering och ävengenerationsväxling och nyrekrytering inom trädgårdsnäringen. Länsstyrelseni : Det statliga finansieringsstödet har inneburit en uppenbarstimulans till förbättring av befintliga förelag. Det har i enstaka fall utgåtttill nyelablering. Det är av stor betydelse atl detta stöd koraraer att fortsätla.Nyetableringsstöd har främst varit knutet till storstadsområden med syfte atttrygga leveranser till försäljningsorganisation o. d. Då tendensen till etableringutanför dessa områden är svag skulle det vara värdefullt såväl från regionalsysselsättnings- som försörjningssynpunkl att stöd till nyetablering också kanske utanför nämnda områden. Utredningen framhäller de marknadsproblera dettakan orsaka. Då lantbruksnämnderna handlägger ärendena lokalt är det högstosannolikt att en breddning av stödet skulle innebära nackdelar i form av överetablering.Det vore exempelvis önskvärt att en regional odling i glesbygd av typ norraDalsland kunde erhålla etableringsstöd såvida risk för överetablering inteföreligger. Tillgång pä lokalt odlade bär, köksväxter och prydnadsväxter av godkvalitet saknas. En begränsad etablering bör därför kunna skapaarbetstillfällen och tillgång pä den högre kvalitet en närodlad vara ger. Länsstyrelseni : När det gäller avgränsningen av det område där statsbidragetskall utgå anser att en anknytning tUl de regionalpolitiskastödområdena bör ske. Stödet bör utgå i hela det allmänna stödområdet. Slödmöjligheterbör också finnas i gränsområdet till stödområdet. Eftersom motivet förstatsbidraget är regionalpolitiskt finns det skäl att diskutera möjligheten atttiUämpa samma bestämmelser som gäller för regionalpolitiken i övrigt. Detskulle i praktiken innebära betydligt högre bidragsbelopp. Redan nu förekommerdå och då gränsfall där det kan diskuleras ora inte statligt regionalpolitisktstöd borde kunna utgå till Irädgårdsförelag. Länsstyrelsernai och : En ohämmad stimulans till utökning avproduktionen i form av nyetablering kan vålla betydande marknadsproblera.Länsstyrelserna är medvetna om detta och 1978/79:136 93 anserUksom utredningen att det tUlgängliga produktionsutryramet kan framtvingabegränsningar i slödgivningen. Den låga produkiionen av trädgärdsprodukter i defyra nordligaste länen, goda odlingsförutsättningar för vissaträdgårdsprodukter och det stora behovet av sysselsättningsfrämjande ätgärderar dock tungt vägande skäl för prioritering av statligt stöd till ökadträdgårdsproduktion i de norra delarna av landet. Utredningenhar föreslagit alt det regionala bidraget maximeras tiU . Länsstyrelsemavill därutöver föreslå att maximala bidraget i särskilda fall skall kunna utgåmed och högst . i likhet med vad sora gäller för det regionala rationaliseringsstödetför jordbruket. På detta sätt förhöjt bidrag bör kunna utgå i de fall där denaturliga förutsättningarna för Irädgårdsproduktion är raindre goda, men därstarka regionalpolitiska skäl motiverar utbyggnad av rationella trädgårdsföretag.En ytterligare förutsättning bör vara att företagaren är i behov av förhöjtbidrag av likviditetsskäl. Länsstyrelseni : Utredningen föreslår ett regionalpoliliskl motiveratstatsbidrag i samband med större investeringar i träd-gärdsföretag.Länsstyrelsen ifrågasätter ora inle utredningens förslag tiU undre bidragsgränsora . bör sänkas tiU . Skälet härtiU är alt det i många fallfinns ett klart stimulansraotiv för rationaliseringsåtgärder. I begreppet raarkanläggningarbör ingå bl. a. anläggning av svartvinbärsodling. Utredningen föreslår att den amorteringsfriatiden för s. k. rationaliseringslån skall vara oförändrad, tre är. Enligtlänsstyrelsens raening borde raan överväga en förlängning av tiden till fyraeller fera är. I övrigt tillstyrks ulredningens förslag. Länsstyrelseni : Som allmänt villkor för stöd har utredningen uttalat attdet vid prövning om statligt stöd alltid bör krävas en bedömning av åtgärdenslämplighet från marknadssynpunkt. utsägs att lantbruksstyrelsen börsvara för denna bedömning varvid samräd bör ske med olika berördaorganisationer. vill uttala starka betänkligheter mot en ordningsora innebär att varje ärende prövas på central nivå. En sraidig verksamhetförutsätter att besluten i all möjlig utsträckning tas inom resp. län. För ettmycket begränsat antal produkter kan dock behövas en avstämning mot landetstotala produktion innan stöd beviljas. Detta bör i första hand ske genom att lantbruksslyrelsenföljer slödgivningen ule i länen och anpassar anvisningarna förlantbruksnämnderna till den faktiska marknadsutvecklingen. I sådana fall därföretagsutbyggnader aktualiseras för produkter vars marknadsutrymme ärbegränsat eller i huvudsak utnyttjat mäste investeringar i de sysselsättningssvagasledelarna av landet ges en klar prioritet. Enligtlänsstyrelsens bestämda uppfattning är stödnivån inte tiUräcklig i sådanadelar av stödområdet där de naturliga förutsättningarna för produktion ärmindre goda. I dessa områden är regelmässigt näringslivet ocksä för övrigtsvagt utvecklat. Starka skäl talar därför för 1978/79:136 94 attinvesteringar i dessa områden ges en särskild stimulans. Ett till 40 Te förhöjtstatsbidrag, är enligt nödvändigt i sådana utsatta regioner avlänen varvid även förstagångsinvesteringar i plantor och specialmaskiner börvara bidragsberättigade. : Utredningen föreslår att nu gällande former och regler för statligtfinansieringsstöd i sina huvuddrag skall gälla även i fortsättningen. Vissabetydelsefulla förbättringar och kompletteringar föreslås dock, vilkaförbundet i huvudsak vUl tUlstyrka. I likhet med vad som gäUer inom jordbruket viUdock förbundet ifrågasätta om statligt stöd bör beviljas vid utvidgning avsådana befinlliga förelag som redan har en sådan storlek att storleksökningensom sådan inte innebär en påtaglig rationalisering. Rationaliseringseffektenvid en ökning av storleken över en viss nivå bör därför mycket ingående prövasinnan slatligt stöd beviljas. Deföreslagna lånemöjligheterna för nyetablering är enligt förbundets meningsynnerligen välbetänkta, förutsatt att det nya företaget är riktigt lokaliseratoch fyller aktuella krav beträffande produktval och mark-nadsförmgsmöjligheter.Givetvis är det betydelsefullt att den nystartande företagaren har godteoretisk och praktisk utbildning för sin uppgift.