prop · G20344 · 1978-12-31 00:00:00 — Verifikationerna skall vidare på varaktigt sätt vara försedda ned verifikationsnummer eller andraidentifieringstecken och i övrigterforderliga uppgifter sä att sambandet mellan verifikationoch bokförd post utan svårighet kan fastställas.Vorlfikationem.a skall både före och efter bokföring förvaras ordnade påbetryggande och överskådligt sätt. Sker rättelse 1 verifikation, skall ainges när rättelsenskett och vem som företagit den. 5 § Bokföringen skall ske på varaktigt sätt i ett ordnat och betryggande system av böcker, kort, lösbladeller andra hjälpmedel. Vad som bokförts får ej utplånas eller görasoläsligt. Prop.1978/79:44 67 Vid rättelse av felför-d post skall anges när rättelsen skett och vem som företagit den. Sker rättelsen genom s.Jr-skild rättelseposL, skall verifikation om r:i ttelsen ui,'p-rättas.Samtidigt skall genom anteckning |)äden tidigare verifikationen ellei- påannat sätt säkerställas att man vid granskning av dentidigare bokförda posten utan svfirig-het kan få kännedom om rättelsen. 6 § Affärshändelserna skall bokföras i kronologisk oi'dni.r.g post för post efter verifikationsnummereller andra identi- fior'ingstecken som åsatts verifikationerna(grundbclfiring) . Verifikationer, s.om avser likartade affärshändelser, f'iT' bokföras i sammandrag i en post, om detutan svarignet kan klarläggas vilka affärshändelser somingår i sådan rost. Kontanta in- och utbetalningar skall bokföras scncist påf.il-jandearbetsdag. iJvriga affärshändelser skall bokioras säsnart det kan ske. I fråga om fordringar octi rl'.ulder gäller att de skall bokföras så snart det kan ske sedan fakturaeller annan handling, som tillkännageranspr;ik p. ': veder'lag, utfärdats eller'mottagits eller sådan tiandling bort föreligga enligt god affärssed. Bokföringen av fordringar och skulder får dock dröjatills betalning sker. Som föruts.ättning härför gäller attverifikationerna för obetalda fordringar och skulderordnas ocl; fÖTi/aras för sig såatt betryggande överblick fortlöpande finns överdem. Vid räkenskapsårets uignng skall dock samtliga då obetalda fordringar och skulder bokföras. 7 § Affärshändelserna skall bokföras i systematisk orcri±ng så att bokföringen gördet möjligt att överblicka verksam hetens gång och dess resultat och ställning (huvudbokföring). Huvudbokföringen kan vara förenad med grundbokföringen. Konton över tillgångar och skulder, vilka i huvudbokföringen föresi sammandrag, skall ytterligare specificeras i si.loordnad redovisning i den mån det behövsför att ge Tillfredsställande överblickoch kontroll. Prop.1978/79:44 68 Hurudbokföringen skallhållas aktuell och avstämmas efter vad som med hänsyn till verksamhetens förhållanden överensstämmermeu god redovisningssed. 8 § Räkenskapsåret skall omfatta . Annat räkenskapsår än kalenderår (brutet räkenskapsår) skall omfatta txden den 1 ni.ij - ,- eller - . När redovisningsskyldigJiet inträder eller räkenskapsåret lägges om, får räkenskapsåret avse än eller utsträckas att omfatta högst aderton månader. Av-iLoi'tning av rälcenskapsåretfår också göras omredovisningsskyldigheten upphör. Tillämpas brutet räkenskapsår,får omläggning av räkenskapsåret ske till kalenderår. I annat fall får omläggning av räkenskapsåret ej ske med mindre tillstånd därtill ges avlänsstyrelsen. Den som är skyldigatt föra räkenskaper i fråga om flera verksamneter av sådant slag som avses i denna lag eller som samtidigtmed skyldighet att föra räkenskaper för sådan verksamhet är bokföringsskyldig förannan näringsverksamhet skall använda samma räkenskapsår för de olikaverksamheterna. Föreligger synnerliga skäl, kan medge undantag härifrån. För att fåsamma räkenskapsår för fleraverksamheter får omläggning av räkenskapsår ske utan särskilttillstånd. O § För varje räkenskapsår skall den löpandebokföringen avslutas med ett årsbokslut. Detta består av resultaträkning och balansräkning. Till dessa kan bilagor upprättas. Årsbokslutetskall färdigställas och tagas in i bunden bok (årsbok) såsnart det kan ske och senast sex månaderefter räkenskapsårets utgång.Bilaga till årsbokslutet behöver 1978/79:44 69 dock ej återges i årsboken. Årsbokslutetoch därtill hörande bilagor skall avfattas pä svenska i vanlig läsbar form. Ars-bokslutet skall skrivas under av denredovisnings5;kyldige med angivande av dagen för underskriften. När redovisningsskyldigheten inträder eller närgrunden för sådan skyldigiiet ändras, skall balansräkning ocksåutan dröjsmål uppgöras och tagas in i årsbok. 10 § anläggningstillgångför-stås tillgång, som är avsedd att stadigvarande brukas eller innehas iverksamheten. Med omsättningstillgäng förstås annan tillgång.Djur är att anse som omsättningstillgång. Med tillgångsanskaffningsvärde förstås, med nedan angivna undantag,utgiften för dess förvärv ellertillverkning ocii med återanskaffningsvärde motsvarande utgift om anskaffning skulle ske vidräkenskapsårets utgång(balansdagen). Med anskaffningsvärdeför djur förstås avriksskatteverket fastställt värde eller, om dylikt värde ejfastställts, allmänna saluvärdet.För- driftbyggnad och inventarier,som anskaffats före övergång till bokföringsmässigredovisning, förstås med anskaffningsvärde det ingångsvärde som fastställts vid övergången till sådanredovisning. För tillgång, som efter övergången förvärvats påannat sätt än genom köp, byte eller därmed jämförligt fång,förstås med anskaffningsvärde detanskaffningsv.ärde (avskrivningsunderlag) som enligtkommunalskattelagens regler beräknas vid förvärvet. 115 Omsöittning.stillgång tages upp till högst anskaffningsvärdet. Djur,jordbruks- och skogsprodukter samt armat varulager får icke upptagas till lägre värde än som överensstämmer' med de vid taxeringen gällande lägstavärdena. Om varulager upptages till lägre värde än anskaffningsvärdet eller, i fråga om andra inköptavaror än djur, anskaffnings-eller åtaranskaffningsvärdeti förekommande fall med avdrag för inkurans, skall skillnaden upptagas somlagerreserv. 1978/79:44 70 12 § Anläggningstillgång tages upp till högst anskaffningsvärdet. Fast egendom, som åsättes taxeringsvärde,får dock upptagas till detta värde även omtaxeringsvärdet överstiger anskaffningsvärdet.I anskaffningsvärdet får inräknasutgifter för värdehöjande förbättringar avtillgängen, vilka nedlagts under räkenskapsåreteller balanserats från tidigare räkenskapsår.Om anläggningstillgång upptages till högre värde än det, vartill den är uppförd i närrriastföregående balansräkning med tillägg för utgifter föi' värdehöjande förbättring av tillgångenunder räkenskapsåret, skall angivas med vilket belopp höjning skett. 13 § Fordran som är osäker, tagesupp till belopp, varmed den beräknasinflyta. Värdelös fordran får ej tagas upp som tillgång. 1h §Resultaträkningen skall 1 sammandrag redovisasamtliga intäkter och kostnader i verksamhetenunder räkenskapsåret samt lämnaen med hänsyn till verksamhetens förhållandentillfredsställ'inde redovisning för hur räkenskapsårets resultat uppkommit. För resultaträkningen användesmed de avvikelser som betingas av verksamhetens art och omfattning nedanintagna schema. Kompletterande poster ges beteckningar som tydligt anger vadsom ingår i posten. Annan uppställningsform fåranvändas om den uppfyller de krav somanges i första stycket. djur och djurprodukter skogsprodukter Övriga int.äktor- Verksamhetens kostnader Resultat föreavskrivningar <- Avskrivningar Resultat efteravski-ivningar Prop.1978/79:44 71 Utdelning på aktier ochandelar Ränteinkomster - Finansiella kostnader Räntekostnader Resultat efter finansiella intäkter och kostnader - Extraordinär'akostnader l:esultat före bokslutsdispositioner - Bokslutsdispositioner' Förändringar i lagerreserv Förändringar i investeringsfonder Övriga bokslutsdispositioner, var för sig Vinster och förlusterpå avyttring av anläggningstillgångarsamt avskrivningar och nedskrivningar av sådanatillgångar skall fördelas påsamma sätt som motsvarande tillgångar 1 balansräkningen.Extraordinära intäkter och kostnader skall specificeras till sin art. 15 § Balansräkningen skall i sammandrag redovisa verksamhetenstillgångar och skulder samt eget kapitali verksamheten på balansdagen. För balansräkningen användesmed de avvikelser som betingas av verksamhetens art och omfattning nedanintagna schema eller annan uppställningsformsom ger en likvärdig överblick över verksamhetens ställning. I schemat angivna poster skall upptagas var för sig. Kompletterande poster ges beteckningar somtydligt anger vad som ingår i posten. För varje sammandragen post i balansräkningen skall i specificerad bilaga upptagas debelopp som ingår i posten, om icke postens sammansättning klart fr-amgår av bokföringen i övrigt. 1978/79:44 72 ';t illg.-iiigar' Kassa- ociibankti ] Igodohavanden Obligationer-och andra värdepapper h. Växelfordringar Kundfor'dr'ingar Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter ['roduktor' och fornödeniieter- Förskott til] leverantörer II Skogskonto och liknande konton, var för si.g Insatser- i ekonomiska föreningar B Skulder och eget kapital Upplupna kostnader ocli förutbetalda intäkter k. Ovr-iga kortfrisilga skulder 1978/79:44 73 Övriga obeskattade r-eserver, var för sig TV Eget kapital, med angivande avingående belopp, insättningar eller uttag under räkenskapsåret, redovisat årsresultat sarr.t utg.-jende belopp. O v r' 1 (?a b e s e 1 s e r 15 '.'' Om detbehövs for att ge en överblick övertillämpat bokfor-ingssystem, skallbeskr-ivning upprättas över bokföringens organisation ochuppbyggnad, över anvömda hjälp-inede]och deras funk.tjon samt över bokföringens konton och dei-as användning (kontoplan). Användes automatisk databehandling ibokföringssystemet, skal] beskrivningenligt första stycket kompletteras medsystemdokumentation och beiiandlingshistorik i den mån det behövsför- att man utan svårighet i efterhand skall kunna fi.ilja ochkontroller-a de ensk.ilda posternas behandling och feretagna bearbetningar inomsystemet. All beskrivning och dokumentation som avses i första och andra styckena är räkenskapsmaterial. 17 5 Verifikationer, bokföringsböcker och annat räkenskaps-material kan utgör-as av 1. material Lvanlig läsbar form, 2. film ellerannit material med registreringar i mikroskrift som kan läsas n.ed förstoringshjälpmedel, 5. hålkort, hålremsa, magnetband eller annat material medregistreringar som genom omedelbar utskrift kan tagas fram i form sO'ii avses i1 och 2. Material som avses i för-stastycket 5 får ej användas försammanfattningar av huvudbokföringen ellersamtidigt för Prop.1978/79:44 74 biide veri C !.ka I i. 'jiier- oc:: ,i-'.,. 'Mjbokl'or'ing. |--iaterial . ".om jv. '-esi första stycket 2 och 5 får- användasendast om det kan anses säker-s tallt, att i-egistreringarna :,r var.-ii;tiga, a 1.1 r-eg; strerade ujipgiftor .Jr lätt åtkomligasarnt att materialet bevaras på ettbetryggande sätt. 13 § Allt i'äken::kapsmaterial skall bevaras 1 ordnat skick inomlandet under från utgången av det kalender ål- dä r-äkensjva]-såretavslutades. Vad nu sagts gäller också avtal och andra handlingar av särskild betydelse för att belysa verksamhetens ekonomiska förhållanden. '.Skyldighet att i-.OTi räkenskapsmaierial bevara mater-ialenligt 17 5 första stycket 5 upphör-, om r-egistrer-ade uppgifter på betryggar-ide sättföres över till vanlig läsbar form eller till film ellerannat material med regi str-eringar 1 mikro-skrift som kan läsas med förstoringshjälpmedel. Om särskilda skäl föreligger, får länsstyrelsenför visst fall tillåta, att räkenskapsmateriali vanlig läsbar form förstöres före utgångenav den i första stycket angivna tiden.Materialet skall därvid under betryggande former mikrofilmaseller kopieras på likvär-digt sätt. Kopiorna skall ordnas så att söktauppgifter lätt kan återfinnas och läsassamt bevaras som återstår av den i förstastycket angi-vna tiden. 19 :'-' Mot myi';diglic temas beslutenligt denna lag föres talan hos regeringen genom besvär. Denna lag tr-äder i kraft . fårdock före nämnda dag pröva ansökan om tillståndenligt 8 § tredje stycket eller 18 -§ tredje stycket, såvitt avser tid 1978. Genom lagenupph.äv:: jordbruksbokföring: lagen (1951:793). Prop.1978/79:44 75 Förekommer i lag eller an-nan författning hänvisningtil] föreskrift, som ersatts genom bestämmelse i den nya lagen, tillämpas i ställetden nya bestämmelsen. Den som ärredovisningsskyldig enligt den äldre lagen får för räkenskapsårsom börjat före den nya lagens ikraftträdande fullgörasin skyldighet i enlighet med den äldrelagen. k. Densom ej är redovisningsskyldig enligt den äldre lagen behövericke vid ikraftträdandet av den nya lagen upprätta balansräkning. Tillämpas räkenskapsårsom avviker från 8 -j första stycket, skall det räkenskapsårsom börjar löpa närmast efterlagens ikraftträdande avkortas eller förlängas så att därefterföljande räkenskapsår-kommer att överensstämma med föreskri!ter.nai nämnda paragr-af. skulle inkomst av jordbruksfastighet redovisas enligtden s.k. kontantprincipcn. Denna princip innebär i huvudsak att kontanta inkomster och naturaförmåner underett beskattningsår tas upp som bruttointäkt och att avdrag fär göras för sådana kostnader som har betalatsunder beskattningsåret. Genom lagstiftning blev det möjligtatt redovisa inkomst av jordbruksfastighet enligt bokföringsmässigagrunder. Vid denna redovisningsmetod beaktas inte bara kontanta inkomster ochutgifter utan även s,k, balansposter-, dvs,varufordringar, varuskulder och lager vid beskattningsårets börjanoch vid dess slut. Avdrag för kostnaderför byggnader och inventarier- medgesi form av värdeminsknings-avdrag. Fn förutsättning för att skattskyldig skulle få använda sig avbokföringsmässig redovis.ning var att räkenskaperna fördesi enlighet med föreskrifteina i den samtidigttillkomna förordningen (1951:793) om skyldighetför vissa idkare av jordbruk ellerskogsbruk att föra räkenskaper som underlag förtaxering - rubriken senare ändrad till"jordbruksbokföringslagen". Bokföringsskyldigheten är här i allt Prop.1978/79:44 76 väsentligt regier-ad pä samma sättsom gällde för handelsbokföringenenligt bokfiiringslag (1929:11?). Enviktig skillnad är emellertid att skyldigheten att föra räkenskaperenligt jordbruksbokföringslagen inte medför de civilrättsligaverkningar som följer av allmän bokföringslag. L-:nligt jordbruksbokföringslagenskall räkenskaperna föras i en].igiiet med alliiuinna bokföringsgrunder samt med iakttagande av vad som si'aJlmänt iir-ukligt inom jordbruk ellerskogsbr-uk <:h iver-enss med god sed. F r-äkenskaperna skall lämnas redovisning fur intäkteroch kostnader i jor-dbruket med bin.äringaroch skogsbruket men också för- näringsidkarens tillg-jngar ochskulder, Jordbruksbokföringslagens bestämmel-se-r um den luj.iande bokföringen ocii om årsbokslutetär for-hällandevis knapphändigaoch delvis starkt föråldrade. Som exempel kan nämnasatt näringsidkaren vid fullgörandet av den löpandebokföringen skall föra bunden dagbok och att det .agen saknas egentligabestämmelser om verifikationer. Är1972 genomfördes en genomgripande reform avjordbruksbeskaitningen (prop, 1972:120, SkU 1972:67, rskr 1972:33, SFS1972:71-T'*?) . Reformen innebar en obligatorisk övergång från kontantmässig till bokföringsmässiginkomstredovisning. Övergången skul].e sl'.e successivt av fr, o,m. Genom beslut avregeringen har sedermer-a förlängts säatt det nya systemet i princip skall tillimpas av samtliga jordbr-ukaro senastfr.o.m, taxering. r-eform innebar brtydelsefulla ändringar i de materiella reglerna fiJi"beskattning av inkomst av jordbruksfastighet vid bokföringsmässigr-edovisning och en anpassning av dessa regler till vad som gäller förinkomst av rörelse. Regelsystemet ijordbruksbokföringslagen berördes däremotendast i mycket begr-änsad utstriickning av reform. Den viktigaste ändringen innebar att endast sådana jordbrukare som uvslutai si.-i bok, fuj-ing medvinst- och för-lustkonto skulle fä r:itt att användasig av brutet räkenskapsår. Parallellt med denna utveckling av skattereglerna har ettomfattande arbete br-drivits i syfte att modernisera 1929 1978/79:44 77 Detta aiL..-Ler-esulterade i att åren 1976beslöt att er-sätta 1929 årsbokföringslag med en ny bokföringslag (prop. 1975: 10'i, LU 1975/76: 15, rskr1975/76:205, SFS 1976:125). Den nya lagen har tr,"itt i kraft den 1januari 1977. tiar 1929 ärsbok för-ingslag i princip upphävts. :'yftet med den nya bokfiiringslagstii tnjng-en har varit att skapa ett modernt och gi-undläggande sys tern för all redovisning. Det bör- understrykas att man vid ut-for-mningen av de nyabokföringsroglerna i liög gr-ad riai- f'ir-sökt tillgodose skattemässigasynpunkter. 1 jämförelse med vad som gällde enligt19-9 års bokföringslag hai' kretsen av bokföringsiskyldiga vidgats väsentligt, i princip är alla näringsidkare bokföringsskyldiga. Undantag har emellertid gjorts bl.a,för enskild person som driverjordbruk eller skogsbruk, I lagen ges utförligabestämmelser om såväl den löpande bokföiringensom årsbokslutet, 1 förarbetena till den nya bokföiringslagen p-åpekadesute bokföringsplikton för jordbr-ukare inte låg pä den niv.i som ansågs böra gälla för rörelseidkare i allmänhet. 1 pi'op. 1975:104 (s. 13S) förklaradeföredraganden att han - med hänsyn bl.a. till de speciella fi.irhållandena inom joriibru-ket - inte var beredd att föreslå någon ändring ibokföringsplikten för jordbrukare. Detta uttalande gjordes mot bakgrundav att det särskilda systemet för bokföringinom jor-d-bruk och skogsbruk, som 1972 gjordes tillämpligt påalla Jordbrukare, ansågs böra bestå även i fortsättningen. Av min redogörelsehar fi-amgått att jordbruksbokföringslagen endast i mycket begränsad omfattning berördes av 1972 ärs refoi-m avjoi-dbruksbeskattningen och att lagens regelsystem fortlarande i huvudsak är- utfoi-mat pa samma sätt som i 1929 årsboklöringslag. Inom jordbruks- ociiskogsnäringarna iiar- utvecklingen på redovisningsområdetföljt 1 stort sett samma mönster som inom näringsliveti övrigt. Jordbruksbokföringslagen har emellertid inte anpassats till dennautveckling. Jag anser mot denna bakgrund att tiden nu är inne fören översyn av jordbruksbokföringslagen. En sådanöversyn synes biira innefatta åtskilliga ändringarav säval 1978/79:44 78 teknisk som materiell art. Den bör göras av en särskild utredare. Utgångspunkten fi:r utredningsarbetet bör vara att jordbruksbokföringslagens nuvarande tillämpningsområdeskall kvarstå oförändrat. Det innebär att regelsystemet skall vara utformat så att i förstaliand de taxeringsmässiga aspekterna blirtillgodosedda. Detta får betydelse inte bara när det g iller föreskri.fternaför den löpande bokföringenoch veri-fikationshanteringen utan ocksånär det gäller årsbokslutsbestämmelserna. Vad jag nu har sagt innebär å andra sidaninte att regelsystemet i den nya bokföringslagenskulle sakna betydelse för utformningen. Tvärtom börett av de viktigaste momenten vara att undersöka i vilken utsträckning det är ändamålsenligt att samordna regelsystemet i jordbruksbokföringslagen med den nya bokföringslagen. En sådansamordning synes i första hand kunna ske när det gällerden löpande bokföringen och verifikationshanteringen, även om det ocksåi dessa delar kan finnas behov av särreglersom beaktar de särskilda förhållandenainom jordbruket och skogsbruket. När det gäller årsbokslutsbestämmelserna börundersökas i vilken mån den nya bokföringslagensregler om resultat- och balansräkningar kangöras tillämpliga inom jordbruket och skogsbruket. Vidutformningen av värderingsregler för till-gängarocli skulder bör särskilt uppmärksammas att det i första hand ärskatteintresset som skall tillgodoses. Det innebär att värderingsnormerna bör anknytas till de materiella beskattningsreglernai kommunalsk; ttelagen. Då dessa regler kan komma att beröras i det pågående utredningsarbetet på företagsbeskattningensomr-åde bör samråd ske med fö-retagsskatteberedningen (Fi 1970:77). Det bör ocksåövervägas om det behövs en regel som fritar de mindre näringsidkarna frånskyldigheten att tillämpa årsbokslutsbestämmelserna (jfr avgr;insningsregelni 1 § fjärde stycket i den nya bokföringslagen).Jordbruksbokföringslagens bestämmelser om räkenskapsår bör samordnasmed föreskrifterna i den nya bokföringslagen. Jag vill i detta sammanhang erinra om denyli- 1978/79:44 79 gen av rii'.3dagen antagna ändringarna i den nya bokföringslagensbestämmelser om räkenskapsår(prop, 1976/77:13, LU 1976/77:12, rsk.r 1976/77:6/i, SFS 1976:991). Bestämmelserna i 37 § taxeringslagen (1956:623) får anses anpassade till liontantprincipen bl.a. när det gälleruppgiftsskyldigheten inom jordbruket, övergången till bolcfö-ringsmässig redovisning beträffande inkomst av joidbruks-fastighet bör d.u-för nu föranleda en översynav des.sa iie-s tämmelser. Det är önskvärt att de nya reglerna k.an börja tillämpassi snart samtliga jordbrukare har gåttöver till det nya systemet med bokföringsmässigredovisning, dvs, fr.cm, taxering.Med h.änsyn till önsk.emåletatt kunna ge information o:n de nya reglernas Innehåll börutredningsarbetet vara slutfört före utgångenav är 1977, GÄLLANDE RÄTT FÖRBESKATTNING AV JORDBRUKSFASTIGHET Regler för beräkurande av skatteplilitig ini;omst avjordbru! ;3-fastighet åtorfi ins i 21-25 samt Mb? KL,iteglerna har u-ider 70-talet undergåttflera förändringar, .Sålunda infördes jr 1972 ett flertal nya regler och gjordes enomfattande omredigering av lagtexten. Enligt de nya bestämmelserna skall en obligatorisl; övergång tillredovisning enligt bok.föringsinäs-siga grunder genomföras. förelåg valfrihet att redovisa ink.omsten antingen enligt den s.k, :;ontantprincipeneller e-nligt bokföringsmässiga grunder. Övergången sltall sk.e successivt av med börjanden . Genom ett rc/-,cringsboslut har donna period förlängts så att det nya systemet skall i [irincip "tillämpas av samtliga jordbrulcare senast fr,o.m. De nya reglerna, vilka utformats efter förebild av rörelsereglerna,innebär att hänsyn sicall tas till fordringar och skulder somuppl;ommit i jordbruksdriften, att kostnaden för anl. 'iggningstillg-'i!-igarna i princip sltall fördelas påde redovisningsperioder, under vilka tillgångarnaförbrukas, samt att h.änsyn tas till lagertillgångar vid beskatt.ningsårets in- Prop,1978/79:44 80 De nyareglerna innefattar även en ändrad gränsdragningmellan vad sorn skall h.-införas tillbyggnad, markan-Ijggning ocl' irivcntarier samt delvis nya bestämmelser om avdrag för värde-ni nsk.ning av dylika tillgångar och försubstans-minskning av naturtillgångar. Vidarehar- införts bestämmelser' om avdrag för förb.ittringskostnader på arrenderad jordbruksfastighet och för anläggningskostnaderi fråga ora fruktodlingar. 'irs lagstiftning ändrades bestämmelserna om fördclnin/'för av3! '.rivnirigsändamål på bygg-iader och mark av ! ;öpeskilling förbebyggd fas1;ighet samt infördes rätt till avskrivning av anslutningsavgifter och anläggningsbidrag. Vid taxeringgäller i huvudsak följande regler förseskattning av jordbruksfastighet. ', i. av jordbruksfastighet slall tas upp allt som kommit ägaren eller brukaren av en som .sådan taxerad fastighet till godo i form av pengar, varor eller tjänster, såsom värde av bostad, int.äkt av jordlrui; med bin;!rin(;ar, intäkt av skogsbruk eller intäkt av annat slag. Vad som menas med dessa begreppanges närmare och exemplifieras i anvisningarna till 21 § KL.Vöirdct av bostad skall inkludera, förutom vad den skattskyldige tillgodogjort sig för sin egen, sin familjs eller sina tjänares riik.ning, även användningen av anordningar för bekvämlig-iiet ocli trevnad. Värdet av personalbostäder, som upplåtes hy-resfritt, tas dock. inte upp som intä! :t men dras heller inte av som !;ostnad. Det egentliga jordbruket avser växtodling på åker och äng och i samband d.ärined bedriven djurskötsel.