prop · G203180 · 1978-12-31 00:00:00 — Slaiisliska cenlralbyrån konslalerar all en direktsökandemed högsta studieomdöme (3) vid näsla ansökningstillfälle får en lägremerilpoäng all konkurrera med och aldrig kommer all få samma höga merilpoängsom direkt efter grundskolun. eftersom studieomdömet endasl gäller fördireklsökande och ersälls för icke direklsökande med grundpoängen 2. Socialstyrdsen, Boikyrka, . Gollands.Karlskrona, och kommuner m.fl. tillstyrker all skolans omdöme användssom urvalsgrund vid intagning. kommun anser oron över omdömel vara obefogat.Kommunen pekar pä de posiliva erfarenheler som inlagningsnämnden i har avde omdömen som lämnas av folkhögskolor för sökande lill gymnasium. förordar all poängsummorna för omdömethalveras och föreslår poängfördelningen 2.0, 1.5, och 1.0.Della för all öka belydelsen av de övriga urvalsgrunderna. 1978/79:180 283 kommim accepterar omdömel under en övergångslid.Målet bör dock vara en hell inlressestyrd skola. , Kristiansuids, Halmslads, ochKarlsiads kommuner saml Moderaia samlingspariieis kvinnoförbund tillstyrker omdömelsom ett komplemenl lill beiygel. Moderata samlingspartiets kvinnoförbund anser att beiygenbör kompleiieras med ett posilivi omdöme. Alla elever kan inte vara likadukliga på alla områden, men alla har områden som de är dukliga på. Elevernakan förledas all iro atl siudiepreslaiioner är del enda som är vikligl ivuxenlivel om bara dessa preslalioner bedöms. Förbundel anser, alt det böråligga klasskonferensen au som komplement till betygen ange 3-5 positiva förmågoreller egenskaper hos varje elev t.ex. samarbelsförmåga, förmåga tillsjälvständigt arbele elc. Sysiemel har, menar . den fördelen atlandra omständigheter än lidigare skolpresialioner kan vägas in i bedömningen.De yrken som gymnasieskolans vårdlinje leder lill är i slorl behov av all fångaupp sådana egenskaper som iniresse för människor och fallenhel förom-vårdnadsarbele. Med nuvarande urvalsgrupper får ungdomar med den läggningenaldrig någon reell chans. De slängs ule av höga beiygskrav. Å andra sidan kanman inle borlse från de risker, som ligger i del syslem belänkandet förordar.Om skolpersonalens arbete inle skall bli orimligt tungrott, måste det normallbli så atl en eller ell par personer svarar för bedömningen av den sökande.Uppgifien är lika svär som grannlaga. Modellen ger alltför slorl ulrymme försubjekiiviiel och godlycke. SO:s sammanslällning av länsskolnämndernas synpunktervisar att fyra nämnder är mer eller mindre posiliva till omdömel somurvalskriterium, medan tjugu nämnder avvisar eller är slarkl kritiska lillförslagei. Bland skälen till avstyrkandet kan nämnas bedömningssvårigheter,eftersom personulen saknar kunskap om utbildningsvägama och det har ej angellsvad som skall bedömas. Vidare kan omdömel bli en subjekliv bedömning och detkommer ej att differentiera. Eleven vel ej heller vilka krav som gäller. Riskföreligger för brisiande räUssäkerhel. 2.2.2 Valalternativ och ansöknhigsgång All iniressei för den sökla ulbildningen bör lillmälasbelydelse vid inlagningen förordas av så gott som samiliga inslanser, blandandra SÖ. Siockholms läns landstingskommun. Boikyrka,Suickholms, , , . SECO.HnsmodersjÖrhundel Hem och Samhälle. Moderata samlingspariieis kvinnoförbund, , Cenierns ungdomsjörbund och SSU. Grundläggande för kommuns slällningslagande harvaril all skolan måsle möla ell utlalal iniresse från elevens sida med all sålångl som Prop.1978/79:180 284 möjligl skapa förutsättningar för all varje individ fårmöjligheler alt utveckla sin egen förmåga i skilda avseenden. Kommunen hyserden uppfallningen alt inlressestyrkta ställningstaganden från elevens sidamåste vara en i många avseenden god grund all bygga sin utbildning på. Undersökningarhar, framhåller kommun, visal hur elevens besvikelse över all inleha kommii in pä sill försiahandsval i många fall kan orsaka hans misslyckande igymnasieskolan. 1 många fall är inriktningen mol en bestämd linje hos desökande så stor all de överhuvud inle kan länka sig någon annan utbildning.Delta pekar enligt kommunens mening på all man bör ta hänsyn till och på någotsätl poängmässigl tillgodose förstahandsvalen. SACOISR anser allförstahandsvalet bör premieras högre än andra och iredjehandsvalel. Sammasynpunkt framförs också av siaiens ungdomsråd, TCO, m.fl. SÖframhåller alt ett sådani syslem kräver alt förstahandsvalen är väl grundade.Delta i sin lur kräver en intensifierad syo-verksamhel. AMS påpekar all del saknas prakliskaerfarenheter av hur ett inlagningssystem baserat pä intresseval bör utformasför all fungera väl även vid inlagning till linjer med hög konkurrens. Del börockså beaktas atl stabiliteten i inlresset hos ungdomar i den ålder del här ärfråga om ofta är låg. Inlresseintagning bör därför ha mer ingäende prövais (ev.som fiktiv inlagning) i någon eller några former innan slutlig stäUning las. Den som söker en uibildning för bör enligt SÖgå före den som söker osv. leder lill en köordning, därliden i kön avgör. Även vill prioritera dem som söklutbildningen tidigare. Eleven bör enligt ungdomsförbundet fä tillgodoräkna sighögsl förslahandsansökningar, vilka ej behöver vara i följd. och , vilka förordar poäng förvalallemaiiv, ställer sig iveksamma lill förslaget om ansökningsgång. En sådanurvalsgrund kan, framhåller /SR, påverka eleven all hålla fasl vid elllidigare val - ell val som han/hon kanske senare kommii underfund med ärolämpligt. Moderaia samlingspariieis ungdomsförbund yåmslåller förslaget medkösystem. Urvalel kommer inle atl bygga på lämplighet och förutsättningar.Köerna lill eftersökta utbildningar kommer all öka, något som sannoliki kommeralt avskräcka många sökande. Sjutton av länsskolnämnderna tillstyrker enligt SÖ:ssammanslällning intresse som urvalsgmnd, tre nämnder avstyrker. Farhågor förspekulationsval har uttryckts av några nämnder. Att arbetslivserfarenhet bör merilvärderas anser en stormajorilel av instanserna. Till dessa hör socialsiyrelsen, SÖ, statensungdomsråd, landstingskommun. , , ,, , , , , , ,, , , , , och Prop.1978/79:180 285 LO, TCO, SACOISR, Elevförbundel. ,Husmodersförbundei Hem och Samhälle, Svenska kvinnors vänsierförhinid. LO anser del vara riktigt atl arbetslivserfarenhet skallvara meriterande vid urval till gymnasielinje. Del är dock vikligl au åtgärderplaneras så all delta i sig inle bidrar lill social snedrekryiering lillgymnasieskolan. Om inle speciella ålgärder i form av uppsökande syo genomförs,kan del bli så all vissa grupper blir mindre benägna atl återvända till siudierefter en lid på arbetsmarknaden. Liknande synpunkter framförs även avgymnasieuiredningen. Siockholms läns landsiingskommun förordar, allarbelslivserfarenhel införs som huvudsaklig urvalsgrund för inlugning lillunlugnings-begränsude gymnasielinjer. föreslår all desom söker den akluella ulbildningen men som har lidigare arbelslivserfarenhel,skall anias lill ulbildningen före förstagångssökandc ulanarbelslivserfarenhel. För all få räkna arbelslivserfarenhel anser ungdomsförbundelall denna bör omfaila minsl 6 månader. Även värnplikls-ijänslgöring.föräldraledighel, hemarbele, beredskapsarbele, regisirerad arbetslöshet ochliknande börenligt ungdomsförbundel räknas som arbelslivserfarenhel. SÖ menarall arbetslöshei i undantagsfall kan merilvärderas som arbele. Som en nackdel med förslaget ser SACOISR del faklum all endirektsökande frän kan få högre meritpoäng än en i övrigi likvärdigicke direklsökande. Om ulredningsförslagel skulle följas, skulle skoltröitaelever som vill göra ell uppehåll mellan grundskola och gymnasieskola, fåalllför siora svårigheter att göra sig gällande, då de vid ell senare lillfällesöker till gymnasieskolan. Elevförbundel anser del orimligt alt en elev som fåromdömel 3 i urvalshänseende skulle förlora på alt arbeta, innan han/hon sökervidare till gymnasiet. vill öka arbetslivserfarenhetensbetydelse genom ett högre poängtal och även kvinnojörbund menar attarbetslivserfarenhet värderas för lågt. föreslår en annanpoängberäkning, som ger 0.04 poäng/månad försia ärel. 0.02 poäng/mänad förandra och tredje året. i arbetslivet uppnås härigenom 0.72 poäng ochför tre är ges 0.96 poäng. kommun förordar alt även längrearbeisperioder än de BU 73 föreslår bör poängvärderas och tillgodoräknas vidinlagning. Sunens ungdomsråd framhåller att speciell hänsyn skall taslill elever som på grund av fysiska eller psykiska handikapp har svårt allskaffa sig erforderiig arbetslivserfarenhet. 1 första hand skall samhälletnaluriigtvis verka för att även dessa elever skall kunna fä arbete, men ävenvid urval till vidareutbildning måste dessa elevers svårigheler specielltbeaktas. kommun betonar att poängen bör avvägas så att deninte lockar ungdomar att i slället för att gå direkt in i gymnasieskolan sökasig till en Prop.1978/79:180 286 Moderata samlingspariieisungdomsjörhnnd framhåller all arbelslivserfarenheisvärderingen inie får ges ensådan uiformning all övergången inellan grund- och gymnasieskola försvåras ochalt många elever som söker populära ulbildningsulternaliv ivingas ut på en förungdomar redan svår arbetsmarknad. Dessulom anser ungdomsförbundel altarbetslivserfarenheten bör vara relevant för den sökla utbildningen. SÖ redovisar alt nillon länsskolnämnder anser altarbetslivseriärenhel bör ge poäng vid urval, de flesta enligt BU 73:sberäkningsprinciper. Övriga nämnder har ej svaral. De anser alt ulprövning börgöras eller all nuvarunde syslem behålls. Några nämnder påpekar allvärderingen av arbelslivserfarenhel leder till all icke direklsökande inle harnågon reell chans alt konkurrera. Förslagei om merilpoäng för förulbildning mottas posilivtav de allra flesta av de inslanser som berört frågan, bland dem Siockholms länslandstingskommun. , , , , Vänersborgs.Torsby m.fl. kommuner. SACOISR, Elevjörbundei, , , . Centernsungdomsjörbund och SSU. finner all poäng för förutbildning ärnalurligl, så all valet för en elev inle behöver ske mellan meriigivande arbeleoch icke-merilgivande utbildning. skäl lill poäng för förutbildning anserLuleå kommim det vara, att många ungdomar ej lyckats erhålla arbele ulan måslesysselsäuas genom mer eller mindre yrkesinriklade siudier. menar all ulbildningen skall ha omfallal minst I månad för allpoängsäiias. släller sig Iveksaml lill all göraförulbildning merilerande. De som redan fåll en gymnasieutbildning bör avståytterligare siudier till förmån för de ungdomar som inte fått sådanutbildning. En liknande synpunkt framförs även av SÖ. SÖ:s sammanställning visar all nitton länsskolnämnder årpositiva till poäng för förulbildning. Till utredningens förslag om poäng för könstillhörighetvid ansökan till vissa linjer ansluter sig SÖ. , , socialdemokraiiska kvinnojörbund och SSU. har redan lidigare förespråkat,all meloden med poäng för minorilelskönel skall användas. Det syslem BU 73föreslår har, menar förbundel, flera fördelar. Del kan tillämpas vid allautbildning- 1978/79:180 287 ar och i alla åldrar. Del upphör alt verka när syftei - enviss baluns mellun könen - har uppnåtts. Enligt börförslaget bidra lill all minska del könsbundna yrkesvalet. Gymnasieuiredningenbeionar vikten av alt inie bura sluderu fördelningen mellan män och kvinnor iolika ulbildningar ulan också i gymnasieskolan som helhei. Vissa erfurenheierlyder pä ull det är lällare ull slimulera män all söka till ulbildningar, somhar många kvinnliga sökanden än omvänt. Skulle delta bli fallel även iframliden finns del risk för alt andelen kvinnliga siuderande i gymnasieskolanåler kan komma alt sjunka. Detla skulle vara beklagligt med tanke pä kvinnorssvaga ställning på arbetsmarknaden, som snarare skulle molivera högre andelkvinnliga än manliga studerande i gymnasial utbildning. Man bör därtbr. inte bara använda sig av poäng för okonvenlionelll sludieval vidintagningen utan också vidta sådana ålgärder un del lolala anialet kvinnligastuderande i gymnasieskolan pä lokal nivå inle blir lägre än del lolala antaletmanliga. Även SSU framhåller vikten av alt balans uppnås på alla linjer mellanmanliga och kvinnliga sökanden. Ett sätt att lösa problemet är, enligtförbundel, all ge kvinnor som söker till typiskt manliga linjer högrekönstillhörighelspoäng än män som söker till typiskt kvinnliga linjer. SÖförordar atl maximitalet för antagning bör sältas vid , då ju minorilelskönelnåll jämsiälldhel. och kommun kan under enövergångslid länka sig poäng för könslillhörighel. men på sikl är andra medelalt nå jämställdhet atl föredra. Krisliansiads kommun anför, all poäng visserligen bör ges,men efter en avirappad skala i förhållande lill anialei sökande av olika kön. 0.5 anses som en alllför hög könstillhörighelspoäng av Siockholms,, , och kommuner. sä högt poängvärde kan, enligt kommun, medförataktiska val för alt vinna inträde i gymnasieskolan, så alt intresseinriktningenskjuts åt sidan till förmän för en utbildning som ger poäng förkönstillhörighet. Inom har man närmare siuderai, hur ulfalletskulle ha blivit, om principen tillämpats vid vårens inlagning till vårdlinjen.Till-läggspoängen 0.5 hade dä resulterat i att nästan samtliga platser besattsav pojkar. Del kan ifrågasällas, om så siarka effekier är önskvärda. Storlekenav den föreslagna tilläggspoängen bör därför noga prövas pä ett större malerial,innan den fasisiälls. Socialsiyrelsen saml och Vä.xjö kommuner år Iveksammainför förslaget om könstillhörighelspoäng. kommun anser all frågan först bör bli föremåi föranalyser. Först därefter bör ställningslagande lill ulredningens förslag göras. , , , , ,och kommuner, TCO, SACOISR, ochSamhälle, Moderaia samlingspartiets kvinnoförbund. Prop.1978/79:180 288 Moderaia imgdomsförhimdel och jörenadesiudenikårer avvisar BU 73:s förslag. För alla slag av urval lill utbildning eller anställningskall, menar samlingspariieis kvinnoförbund, meritvärderas endaslsådana kvalifikaiioner som är relevania för den sökta verksamheien.Könstillhörighet kan enligt förbundeis mening, aldrig vara en relevant meritvid urval i skolan. Könskvolering är ell djupt kränkande av den enskildeelevens demokratiska rälligheler, då den ger värde till en egenskap somindividen inte själv råder över. Cenierns iingdomsförbimd anser atl problemen medkönsbundna val mäsle lösas med ökad sludie- och yrkesvägledning, med varvadutbildning, där skolarbelel varvas med praklik och med en bäure koniaki mellanskola och sumhälle. Liknunde synpunkier framförs av sunens ungdomsråd m.fl.Ökad informaiion framhåller och kommuner m. fl. som ell medelall bryla de könsbundna valen. TCO lar avstånd från generell könskvolering. lorde man dock kunna använda t. ex. en förtursprincip vid likaeller näslan lika meriter eller viss begränsad fri kvot vid inlagning lill vissutbildning. BU:s förslag ligger dock enligt organisalionen alllför nära en generellkönskvolering för atl kunna ingå i ell urvalssystem lill fortsaU utbildning. Enligt SÖ avslyrker majoriteten av länsskolnämndernaförslaget. Fjorton nämnder avstyrker, sex har ej svarat. Av de fyra nämndernasom har tillstyrkt har en föreslagit ytterligare övervägande och en nämnd har tillslyrkii princip. Poäng för föreningsverksamhet föreslås av . Boikyrka och kommuner m.fl. kommun ser aklivföreningsverksamhet som lika meriterande som förstahandsval av utbildning ochanser säledes all även föreningsverksamhei skall poängvärderas. En lämpligpoängvärdering menar vara 0.1 poäng för den som kan siyrka akliviforeningsmedlemsskap under minsl 12 månader och 0.2 poäng för den som haftförtroendeuppdrag. vill kräva lyngre uppdrag underminst ell år för exlra poäng. beakiande av föreningsverksamhei för alt särskiljasökanden med lika poäng förordas av sunens ungdomsråd. LO m. fl. kommun anser möjlighelen till föreningslivserfarenhelaUtför chansartad för del stora flertalet elever för alt kunna utgöra urvalsgmnd.Cenierns ungdomsförbund framhåller att föreningserfarenhet kan vara mångskiftandeoch svår atl bedöma. Mätning av aktiviietsgraden är i det närmasle omöjlig.Förslaget med lilläggspoäng bör enligt TCO utredas yt- Prop.1978/79:180 289 teriigare och konsekvenserna uv förslaget prövas noga,innan definitiv ställning las. ser föreningslivserfarenhel somett helt oaccepiabeli kriierium för inlagning på gymnasieskolan. Inlyg om föreningslivserfarenhetger inga garaniier för all engagemangei varil omfattande eller aktivi. Medsådana poänger riskerar man bara all skapa "lufl-föreningar" och mygel.Husmodersförbundet och SamhäUe avvisar ocksä poäng för föreningsarbeie.Kampen om föreningsuppdrag kan medföra all samarbele och goda konlakler mellaneleverna försämras och all konirollen över föreningsfloran kan bli svår. motsätier sig att hänsyn tas till föreningsverksamhet vid inlagninglill gymnasieskola. , , och kommunersamt SACOISR vill aklualisera frågan om en fri kvot vid inlagningen. 1 samband med uppfattningen alt en framlida gymnasieskolabör kunna la emot samtliga ungdomar, anser gymnasieutredningen, alt ungdomarmed särskilda behov i så stor ulsiräckning som möjligl bör kunna tas in ireguljär utbildning i gymnasieskolan. I de utbildningar, där urval tills vidaremåste ske, bör platser avsättas för sådana elever. Antalet platser bör intefastställas centralt utan bör kunna variera mellan olika ulbildningar och medhänsyn till förhållandena i olika kommuner. Genom frikvotssystemet kan enligt ta hänsyn till sådana sökande, vilkas betyg och övrigameriter inle räcker till, men som av nämnden och den avlämnande skolan ändåbedöms vara lämpade för den aktuella utbildningen. kommunframhåller, att kvoten skulle kunna användas lill att garantera ett visstminimiantal icke direktsökande plals vid utbildningar inom gymnasieskolan. Någon sorls lottningssysiem kan i sista hand accepteras aven stor del instanser, t. ex SÖ, Landstingsjörbundei, , ,, och kommuner, TCO, , ochFolkpartiets ungdomsförbund. Gymnasieuiredningen, och kommuner samtSveriges socialdemokratiska kvinnoförbund pekar på den försöksverksamhet med belygsfriinlagning som begärts i län. Gymnasieuiredningen anser att denföreslagna försöksverksamheten skulle kunna ge värdefulla informationer omvilka åtgärder som krävs för att åstadkomma mer genomtänkta sludie- ochyrkesval och bätire anpassning av den gymnasiala organisationen till desökandes önskemål och fömtsättningar. menar, aU ettintagningssystem enligt den föreslagna försöksverksamhetens riktlinjer förstbör prövas, innan det av BU 73 föreslagna urvalssystemet mellan grundskola ochgymnasieskola genomförs. Med en mera flexibel gymnasieorganisation torde enligt SÖden andel sökanden som får sitt förstahandsval tUIgodosett kunna öka av-19 1978179. Prop.1978/79:180 290 Detla kräver, att gymnasieskolorna fär sigtilldelade en mindre specificerad ram av inlagningsplaiser. Med ramar per läneller gymnasieregion lilldelade för längre perioder än ett budgetår bör man pälokal nivå lällare kunna anpussu plulsfördelningen lill de sökandes val ochdärmed minska behovei uv urvul och rungordning. StockluUms,och kommuner, TCO. SSU m.fl. framför liknande synpunkier. kommun år ivek.sam till möjlighetema att väsentligtutöka antalet elévplatser på en linje, som för tillfället lockat mångasökande. Lokalsituationen, kommunens ekonomiska möjligheler lill nyainvesteringar och framför allt möjligheterna för elevema atl erhålla arbeteefter ulbildningen försvårar denna flexibilitet mellan olika läsår. konstalerar att antalet 16-åringarökar starkt fram till 1980-1981. är antalet 16-åringaroförändrat för atl därefter i slort setl konlinueriigi minska. Om organisalionenför gymnasial utbildning expanderar slarkl i början av 1980-lalel med hänsyn lilldel ökade antalet 16-åringar, blir det därefter möjligl atl la emot prakliskllaget samtliga elever ulan an ytterligare öka kapaciteten. Samma tankegångarframförs även av kommun. 2.3 När skall intagning ske? Utredningens förslag möter ett starkt positivt gensvarfrån de instanser som berör frågan. Till dem som tillstyrker hör ,, , , , , ochHärnösands kommuner, LO, Moderata samlingspariiets kvinnoförbund. ung-doms,förbundoch . Det är av väsenilig belydelse, menar , atlundervisningen i årskurs 9 kan anpassas till de individuella behoven införvall yrke eller sökl utbildning. En väl planerad och genomförd vårtermin förvarje elev bör kunna starkt nedbringa antalet avhopp från gymnasieskolan underdet försia läsårel. framhåller atl förslagelsgenomförande underläUar förberedelserna för alteraativ sysselsättning för desökande, som inte kommer in på de linjer de prioriterat. kommun påpekar atl om syo-åtgärder skall sättas inoch möjliggöra eventuella om- och nyval, bör inlagningsbesked dock inte utgåutan föregående preliminär intagning. Ur statistisk synpunkt kan enligt Statistiska centralbyrånomläggningen vara positiv. Under fömlsättningen alt studieomdömena fastställs ijanuarioch ansökningsmalerialel kan överiämnas till byrån i början av febmari, skullesökandestatistiken kunna presenteras i god lid före vårterminens slut. Dennastatistik skulle vara preliminär, eftersom den inte tar hänsyn till denmodifierade inlagningen. Den skulle vara ett bättre underlag för förslag tillorganisationsbeslut, än det som den nuvarande preliminärintag- 1978/79:180 291 ningen ger, eftersom statistiken även skulle innehällauppgifter om andra och tredjehandsval, könsfördelning och urvalspoängfördelning.Underlag skulle också finnas för regionalu redovisningur. Svenska kommunförbundei vill förordu, all ulredningensförslag prövas i försöksverksamhel, innan slutgiltigt beslul las. kommim ställer sig Iveksam lill all ansökningslidenföreslås utgå redan vid slutet av höstterminen. kommer all innebäru kom-plikuiionerför icke direklsökande, som säkeriigen behöver lid för att kunna fattaett realisliskl beslul om eventuell vidureui-bildning. SSU anser atl inlagningsnämnden bör redovisa vilka som harkommii in på olika uibildningslinjer redan vid vårterminens slarl. Av de inslanser som uttalat sig i frågan stöder enmajoritet BU 73:s förslag rörande intagningsnämnderna. Bland dessa finns 50,AMS, , , och komnniner, LO och SSU. AMS anser en förändring av intagningsnämndernassammansättning vara moiiverad, även om nuvarande inlagningssystem tills vidarebibehålls. Det bör därvid övervägas, om inle även arbelsförmedlingsorganen börföreträdas, bl.a. med hänsyn till behovet av kontakt med arbetsmarknaden försökande lill återkommande utbildning. Svenska kommunförbundeivill förstärka förtroende mannarepresentationen i utredningens förslag.Intagningsnämndens beslul kan inte ses isolerat från andra frågor, t.ex. ungdomsarbetslöshelsproblem,lokali-seringsålgärderetc. vill därför föreslå atl ytteriigareen lekman (förtroendevald) knyts lill inlagningsnämnden. Också Karlskronakommun ifrågasätter om förslaget tillförsäkrar förtroendemännen del verkliga inflylandesom utredningen avser. finner förslaget om inlagningsnämndenssammansättning i huvudsak tillfredsställande. Man bör dock ge representationtill elevema både från och gymnasieskolan. Elevernas delaktighet iintagningsförfarandet måste markeras genom räll alt utse ledamöter. Karlstadskommun vill framhålla viklen av atl i varje fall den person inom varje kommun,som handlägger frågor om gymnasiets dimensionering, bör ingå som ledamol inämnden. Många intagningsnämnder fungerar som gemensam län och landstingskommun. I dessa nämnder bör ingå en representant frånvarje skolstyrelse respektive utbildningsnämnd. Enligt kommuns meningskulle en sådan intagningsnämnd bli alllför sior, om tre lekmannarepresenlanterdämlöver skulle ingå i nämnden. Kommunen anser, all intagningsnämnden bör hasamma sammansäuning som lidigare saml alt dessutom en representant från skolanssyo-verksamhel och två lekmannarepresenlanter bör ingå. Prop.1978/79:180 292 kommun förulser, att ulredningens förslag beträffandeövergången från grundskola lill gymnasieskola kommer atl slälla ökade krav påintagningsnämnderna och deras funklioner.