prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Vissa ger också möjlighel lill produklion av syntetiskadrivmedel, t.ex. metanol. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 34 Påanvändningssidan är en vikiig utgångspunkt att hushålla med energin, specielllmed oQan. Planeringen bör inriklas även på ålgärder som långsiktigt sänkerenergibehoven, t.ex. rätt uiformning av bebyggelsen. Avvägning bör ske delsmellan andra samhällsmål och energisparandet, dels mellan energisparande ochenergitillförsel, dels också mellan energisparande i olikaanvändningssektorer. bör eftersträvas åtgärder som ger flexibilitet. 1 det fall osäkerheternaom kärnkraftens risker innebär att kärnkraften inte kan accepteras ändras delänkbara försörjningsalternaliven i vissa delar. Framför allt måste redan nu enintensifierad satsning göras på alt föra in de förnyelsebara energislagen. Manfår dock beroende på lidsfaktorn räkna med att något eller några av dekonventionella energislagen kol, oQa och möjligen naturgas måste användas istörre utsträckning än som annars vore nödvändigt. Energibesparingarna måstei ett sådani fall särskilt inriktas på alt spara el. Bl.a. kan övervägas enminskad användning av el för uppvärmning av byggnader. Med undantag förnytillkommande elvärme bör dock endast i sisla hand direkta restriktioner motelkonsumtion komma i fråga. Elkonsumtionens lämpliga nivå på lång sikl blirberoende av möjligheterna att långsiktigt framställa el i genom bl. a.förnyelsebara energislag och genom andra, miljömässigt acceptabla energislag. I det fall de problem somär förknippade med kärnkraften inte bedöms vara sådan atl utbyggnaden avkärnkraft bör stoppas kan strävan att sänka oQeberoendet i ökad utsträckningtillgodoses genom övergång från bränsle till el inom uppvärmningsområdet ochindustrin. För tillförselsidan gällerdå att man bl.a. kan överväga atl utforma tillkommande kärnkraftblock somkrafivärmeverk samt atl successivt bygga upp en fullständig inhemskkärnbränslecykel. I ett fall där kärnkraften i ökad omfattning kan bidra tillatt sänka beroendet av oQeimport kan det finnas skäl att undvika enkapilalkrävande satsning på atl införa naturgas i . Förenergianvändningen gäller i detla fall att motiv saknas för att särskilteftersträva elbesparingar. 1 slället bör möjligheterna utnyttjas att ersättaoQa med el. Med dessa utgångspunkterhar kommissionen valt ut fyra alternativ för närmare studier. I alternativ A avvecklaskärnkraften till omkring . Detta alternativ bör belysas enligtkommissionens direktiv. Alternativet leder till att kraftfulla ålgärder måslesällas in omgående för alt kompensera den elproduktion från kärnkraft som harplanerats ingå i energisystemet vid 1980-talels mitt. Åtgärderna inriklas molkraftigt effektiviserad energianvändning, inledningsvis främst vad avserelenergi, och mot utveckling av förnyelsebara energikällor. Långsiktigt kommerenergitillförseln alt baseras på förnyelsebara energikällor samt kol ierforderlig mängd. 1alternativ B inriklas energipolitiken mot en avveckling av kärnkraften Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 35 väljs som riktpunkt för avvecklingen. Inriktningen iövrigt sker liksom i alternativ A mot kraftigt utnytQande av inhemskaförnyelsebara energikällor och mol kraftig effektivisering avenergianvändningen. Liksom i alternativ A baseras energitillförseln påförnyelsebara energikällor samt kol i erforderiig mängd. Ialternativ C accepteras viss kärnkraftutbyggnad . Ålgärder sominnebär låsningar för ett fortsalt kärnkraftutnylQande för tiden efter år 1990undviks. På lång sikt kan därför antingen kärnkraft, kol eller förnyelsebaraenergikällor, eller olika kombinationer av dessa, komma till användning i dettaalternativ. AUernativD kommer för tiden fram mot slutet av 1980-talel alt ha stora likheter medalternativ C. Här förutsätts dock en mer markerad inrikining på en fortsattsatsning på kärnkraft. Det blir då nalurligt all successivt även satsa päsvensk uranbrytning, anrikning och eventuellt även upparbetning. Dettaalternativ illustrerar således en utveckling som innebär att kärnkraftutnyttjas tillsammanas med förnyelsebara energikällor för energitillförselnunder . Deskisserade alternativen har många gemensamma drag. Några av de viktigaste ärambitionen alt minska beroendet av importerad oQa, den kraftiga salsningen påutveckling av förnyelsebara energikällor samt kraftfulla åtgärder förförbäitrad energihushållning. Skillnaderna mellan alternativen kan väsentligenåterföras på det faktum atl beslul om avveckling av kärnkraften förutsätts blifattat inom något eller i alternativen A och B medan fortsattutnytQande av kärnkraft accepteras i alternativen C och D. 1.8.1 Vissa ekonomiska förutsättningar Förall bedöma alternativens ekonomiska konsekvenser är prisutvecklingen förenergiråvaror betydelsefull. Som grund för kalkylernahar tillförselgrupp vall att räkna med en schablonmässigreal råoQeprishöjning saml all råoQeprisel därefterstiger . Priset för den prisledande råoQan har salts lill100 US dollar per lon. Den aniagna reala prisstegringen innebär att råoQepriselförväntas ha stigit lill med och lill med . Kommissionen har i samtligakostnadskalkyler använt den reala kalkylmetoden. Den utnyttjade realakalkylräntan är enligt denna metod infla-lionsrensad, dvs. penningränlesalsenär minskad med inflationslakten. 1 beräkningarna har använts en realkalkylränta på . Lönerhar beräknals med utgångspunkt i löneläget . De har antagitsstiga realt , vilkel innebär krav på en kontinuerligrationalisering. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 36 1.8.2Alternativa energiprognoser Högre tillväxlallernativ Energikommissionenhar fått utfört en beräkning på allmänekonomiska förutsättningar som leder högre tillväxt i ekonomin. På denna har sedan en energikalkyl med sammatekniskt-ekonomiska bedömningar som i referensprognosen gjorts. Denresulterande försörjningsbalansen i denna kalkyl redovisas i följande labell.De viktigaste skillnaderna i förhållande till de allmänekonomiskaförutsättningarna bakom referensprognosen är att investeringarna har ökat delsför bostadsbyggande, dels inom näringslivet och alt konsum-tionsuirymmel förprivata ändamål därigenom har krympt den första perioden. Sanimanfattningav slutlig användning, TWh/år -1,7 Service m. m. Jordbruk m. m. Densamlade effekien av ökade ambilioner på miQöområdei och ökad subsiiiuering avoQa skulle innebära en lolal ökning av energianvändningen med ca 5 TWhper år fördelat på en minskning av oQeförbrukningen med ca och enökad elanvändning av ca . Läggs lill delta de direktakalkylresuliaten skulle del högre lillväxlalierna-tivet medföra en lotal ökningav energianvändningen med ca , vilkel hell skulle hänföraslill en ökad elanvändning. Om denna produktionsökning skall ske i kärnkraftverkfordras en kärnkraft-produktion av ca . vilkel skullefordra en uibyggnad lill isblock. Miljörörelsensalternativa energiplan 1990 () Representanter för vissa av miljörörelsernahar på uppdragutarbetat en alternativ energiplan, som också baseras på en prog- IMALTE har antagits en induslribranschsirukiur som i vissa avseenden Skogsinduslrins volymtillväxt är mindre Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 37 vilketmotiveras med atl råvaruutiaget annars överskrider skogsiillväxien, och alluthålligt skogsbruk därvid inte skulle kunna bevaras. Tekoindustrin ökarsnabbare, vilket motiveras av krav på högre andel egen lillverkning av bl. Inomsamfärdselsekiorn antar omfatlande förändringar i irans-porlmönstret ochi energianvändningen. De möjligheler till besparingar som anges och antas bligenomförda lill är bl. a. ökad samåkning, ökad kollektivtrafik, energisnålarebilar, en minskning av transporlarbelel. ökad gång- och cykeltrafik saml ökadtelekommunikation. Inombyggnadsbeståndet bedöms i stora besparingar kunna ske genominjusteringar och ombyggnader. Inom jordbruket föreslås stopp förstrukturrationalisering och igenläggning av jordbruksmark. Besparingseffekternaår 1990 inom användningssektorerna framgår av föQande labell. Jämförelsemellan energianvändningen i och referensprognosen Skillnad i TWh/år -16,6 -13,8 IndustriSamfärdsel Bebyggelse Jord-, skogsbruk Övrig el Totalt -117,1 -34.4 Påproduklionssidan ulgår från alt kärnkraften skall vara avvecklad lill år1985. Därvid föratsätts betydande utnytQande av nya energikällor, främsibiomassa. 1 sjunker kraven på energitillförsel under senare delen av1980-talet. Resultatetav expertgruppernas ulredningar av de olika utredningsalier-nalivensammanfattas enligt föQande. AlternativA och B förutsätter bägge ett utvidgat program för energihushållning inomsektorerna induslri, bostäder och service m. m. jämfört med referensprognosenoch alternativen C och D. I samtliga alternativ förutsätts besparingar inomsamfärdselsektorn. Totalt beräknas ca lägre energianvändning äni industriverkets referensprognos. Särskilda insatser förutsätts i alternativ Aoch B för atl nå en långsammare ökning av elanvändningen. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 38 AlternativenC och D karaktäriseras av ell fullföQande av ett åtgärdsprogram med inriktningpå energihushållning åtminstone i enlighet med vad statsmakterna harbeslutat. Detla innefattar också vissa åtgärder inom bebyggelsesektorn som harangells i planverkets utredningsarbete och ingår i referensprognosen men inteär beslutade. Energianvändningsnivån motsvarar därmed den som är angiven iindustriverkets referensprognos. 1 alternativ D förutsätts dessulom insaiserför övergång från bränsle ttll el. Inom industrisektorninnebär redan alternativ C och D inte oväsentliga effektiviseringar. 1alternativ A och B förutsätts ytterligare besparingsin-salser som ger enskillnad sammanlagl i energianvändning mellan alternativen på ca år1990. 1 alternativen A och B förutsätts särskilda insaiser för elbesparingarinom industrin genom all i högre grad än f. n. varvialsreglera drivmolorer förindustriers pumpar och fläktar saml genom atl minska energiförluslerna ielektriska motorer. Till detta kommer antaganden om ytterligareeffektivisering inom massa- och pappersindustrin. 1 alternativ D inriktasålgärderna på en ökad elandel för all minska bränsleanvändningen inomindustrin. Samtliga alternativförutsätter ytterligare hushållningsåtgärder inom samfärdselsekiorn som iförhållande till industriverkels referensprognos beräknas ge en besparing på6-7 TWh . Inom bostadssektorninnebär alternativ A och B besparingar upp till en lönsamhetsgräns sommolsvarar ett energipris pä /kWh. Alternativen förutsätier ett myckelhögt genomförande av ålgärderna. 1 Qärrvärmda byggnader är emellerlid intesparinsatserna lika långlgående. Alternativ A och B förutsätter också enkraftig begränsning av nyinstallation av elvärme. Endast obetydliga tillskottav elvärme medges som en omfatlande uibyggnad avfjärrvärme erfordras. Dessutom förutsätts besparingar beträffande användningenav hushållsel. Totalt ligger alternativ A och B lägre änindustriverkets referensprognos inom bostadssektorn. Omfatlande oQebesparingarvidlas men genomförs viss övergång från el lill bränsle.Bränsleanvändningen blir därför ungefär densamma som i industriverketsreferensprognos medan elanvändningen ligger betydligt lägre. 1alternativ C och D anges atl möjligheler finns lill besparingar inombostadssektorn, men i energibalanserna har användningsnivåerna inle räknatsned utan är desamma som i industriverkels referensprognos. Alternativ Dinnebär dock en ytteriigare övergång lill el från bränsle. Inomsektorn service m. m. föratsätts i alternativen A och B ålgärder för alteffektivisera uppvärmningen av byggnader molsvarande de som förulsatls inombostadssektorn. Härtill kommer besparingar och effektivisering avelanvändningen bl.a. när det gäller eldrift i övriga lokaler, gatubelysningetc. Vidare förutsätts en lägre ökning av elanvändningen i fritidshusen änenligt industriverkets referensprognos. Totalt anges besparingarna till iförhållande lill industriverkets referensprognos. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 39 1alternativ C och D anges att möjligheter finns till besparingar inomservicesektorn men i energibalanserna har användningsnivåerna inle räknats nedulan är desamma som i industriverkets referensprognos. Altemativ D innebärdock en ytterligare övergång lill el från bränsle. Denslutliga energianvändningsnivån sammanfattas i föQande tabell. Energianvändninginom olika sektorer och , TWh ' 1alternativ C och D avrundas energianvändningsnivåerna till hela fem-tal. Alternativensstruktur vad beträffar lolal energitillförsel framgår av föQandelabell. 1 tabellen har lagils med också tillförseln i ett fall med avvecklingav kärnkraft med samma höga användningsnivå som i alternativ C (B') och ettmed fortsatt kämkraftutnyttjande men med samma lägre användningsnivå som ialternativ B (C). Avtabellen framgår atl de störsla skillnaderna mellan alternativen avseranvändningen av kärnkraft och tillförsel av oQa och oQeprodukter. OQeförbrukningeni alternativ C ligger ca lägre än i alternativ A och B, medan ialternativ D oQeförbrukningen är ca lägre än i alternativ A. Med deninriktning på lillförselsidan som alternativen har kommer en ökadenergianvändning jämfört med den prognos som alternativen har grundats på attmedföra en ökad oljeanvändning i synnerhei i alternativen A och B. En minskadenergianvändning jämfört med prognoserna kommer att medföra ett minskal behovav oQetillförsel. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet Energitillförsel är 1990 (TWh) Skogsavfall, halm, sopor Kärnkraft (el) Kärnkraft (värme) 509 505 559 519 477 518 (varav omvandlings- och överförings- törlusier 80 att differenserna mellan alternativen vad belräffaroQetillförseln i själva verket kan bli väsentligt större än som antyds vid enjämförelse mellan alternativen A, B, C och D. Delta framgår av alternativen B'och C. Sålunda kan altemativ B - om det föratsättaenergihushållningsprogrammet visar sig mindre framgångsrikt eller omökningstakten i den ekonomiska aktiviteten blir högre än prognostiserat - ledatill en oQeför-brukning som klart överstiger dagens nivå. Altemativ Ckan om energibesparingsprogrammet blir framgångsrikt - leda till attoQeanvänd-ningen endast uppgår till två tredjedelar av dagens nivå.Motsvarande känslighetsanalyser kan givetvis utföras även för alternativen Aoch D. I föQande figur illustreras utvecklingen beträffande oQetillförseln förde olika alternativen. En jämförelse mellan B och C resp. mellan C och B', dvs.alternativ med samma konsumtionsnivå men olika produktionsstruktur beiräffandekärnkraften, visar all i avvecklingsaliernaiiven förbrukas ca mer oQaår 1990. Skillnader i energilillförseln föreligger ocksåbeträffande det förutsatta uinylQandel av t. ex. skogsavfall och torv. Omutnyttjandet av skogsavfall och torv skulle vara detsamma i alla alternativskulle oQeanvändningen minska med ca i alternativen C, C och D. Elsektorn skiQer sig mycket påtagligt mellan alternativen.Dessa skillnader beror på alt kärnkraften förutsätts avvecklad lill ialternativ A och lill i alternativ B (och B'), medan en utbyggnad upplill 13 block accepteras i alternativ C (och C) och en markerad satsning påkärnkraft förutsätts äga rum i alternativ D. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 41 \ "N. \X\c 1978 1985 1990 2000 Ar Oljelillförsel i de olika alternativen Föratt ersätta kärnkraften förutsätts en satsning på industriellt mottryck ochkraftvärme i alternativ A och B som är maximal med hänsyn till den lillgängligapotentialen. För kraftvärme utnyttjas ett flertal bränslen. 1 alternativ A ochi synnerhet i alternativ B förutsätts vidare en myckel kraftig satsning påvindkraft. Elproduktionen kompletteras med företrädesvis oQebaseradkondenskraft. Trots de betydande forceringarna i utbyggnad av elproduktion somersätter den avvecklade kärnkraften blir marginalerna mycket knappa såväl ialternativ A som i alternativ B . I alternativ A fordras isjälva verkei extraordinära insatser antingen på användningssidan i form avransoneringar e. d. eller på lillförselsidan i form av dispenser från gällandelagstifining för att snabbi åstadkomma ytterligare ersättande produklion föratt klara situationen under senare delen av 1980-lalel. AlternativC och D karaktäriseras av en måttlig uibyggnad av såväl industriellt mottrycksom kraftvärme och vindkraft. Insatsen av kondenskraft är obelydlig. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 42 Elproduktion (TWh) varav energiskog, skogsavfall Uppvärmningssektorn karaktäriseras i alternativ A och Bdels av ett generellt förbud för fortsatt installation av elvärme, såväl i formav elradiatorer som i form av vattenburen elvärme, och en maximal forcering avQärrvärmens utbyggnad. Fjärrvärme förutsätts i stor utsträckning bli utnyttjadäven i tätorternas småhusområden. Andelen individuell uppvärmning medvillapanna blir förhållandevis stor eftersom fjärrvärme inte kan UtnytQasutanför tätorterna. Alternativ C karaktäriseras av en uibyggnad av Qärrvärme iungefär samma takt som f. n. och av en fortsatt begränsad ökning för elvärme.Andelen individuell uppvärmning blir lägre än i alternativ A och B. Ialternativ D stimuleras elvärmeanvändningen, vilkel medför atl den individuellauppvärmningen och därmed oQeberoendet inom uppvärmningssektorn kan minskas isnabbare takt än i alternativ C. Fjärrvärmeutbyggnaden är densamma som ialternativ C. I Qärrvärmesystemen utnyttjas i samtliga alternativ ensuccessivi ökande andel fasta, inhemska bränslen och i begränsad omfattningäven spillvärme, sopor och solenergi. 1 alternativ C och D utnyttjas ibetydande omfattning värme från kärnkraftvärmeverk i storstadsregionerna. OQeberoendeti Qärrvärmesystemen kan därigenom reduceras betydligt snabbare i alternativ Coch D än i alternativ A och B. Transportsektorn uppvisar stora likheter mellanalternativen. 1 samtliga fall förutsätts en maximal satsning på syntetiskadrivmedel, 1. ex. metanol, för all minska seklorns oQeberoende. Trots dellaberäknas iransportsek-torns oQeberoende fortfarande vara . Ialternativ A och B har en forcerad utveckling mol utnyttjande av inhemskaenergiråvaror för Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 43 metanolproduklionvalts medan i alternativ C och D en långsammare utvecklingsgång förutsatts. Industrisektornsbehov av processvärme täcks av ett flertal olika energiråvaror och uppvisarrelativt stora likheter mellan alternativen. Den viktigaste skillnaden är att ialternativ A beräknas oQeanvändningen vara reducerad med jämförtmed mol en reduktion med för övriga alternaiiv. Delta berorfrämst på en forcerad introduktion av ved från energiskog, vilkel medför altviss förtidsskrotning av oQeeldade industripannor förutsätts ske i alternativA. 1alternativ A och B har energibesparande ålgärder inom industrin samt bostads-och lokalbeståndei kostnadsberäknats av hushållningsgruppen till drygt 20miQarder kr. Kosinaderna för vissa av de förutsatta åtgärderna har dock inleberäknals. 1 samtliga alternativ förutsätts besparingsåtgärder inomsamfärdselsektorn. Kostnaderna härför har inle beräknals. Deutbyggnader som är nödvändiga för all klara energiförsörjningen i alternativenomfattar invesleringar dels i produktions- och omvandlingsanläggningar, dels isådan infrastruktur m.m. som användningen av nya energiråvaror som torv,energiskog, skogsavfall, kol och naturgas förutsätter. Dessa infrastrukturellainvesleringar omfattar bl.a. anläggningar för produktion och transport av torv,energiskog och skogsavfall, hamnar för kolimport samt rörledningssyslem. Deuppskattade investeringsbehoven framgår av föQande tabell. IV i infrastruktur åren 1979-1990, miQarder kr. Summa 21,0 12,1 7,3 Alternativenstotala investeringsbehov för framgår av föQande tabell. 1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet Investeringsbehov för energitillförsel åren 19791990,miljarder kr. "Inkl. inhemsk kärnbränslecykel i alternativ D. Avtabellerna framgår atl såväl den forcerade introduktionen av nya energiråvaror ochenergikällor i alternativen A och B som uppbyggnaden av en inhemskkärnbränslecykel och satsning på kärnkraftbaserad elproduktion i alternativ Dkräver avsevärt mera kapital för investeringar än vad somerfordras för alternativ C. IföQande tabell sammanfallas alternativens totala medelsbehov under perioden1979-1990 avseende invesleringar samt driftkostnader. 1 alternativ A, B och i behovet av invesleringsmedel inräknats 22 miQarder kr. Energialternativensmedelsbehov , miljarder kr. Summa - varav bränsleimport Siffromai tabellen ger ett intryck av exakthet som är vilseledande. Ur tabellen kandock utläsas att trots alternativa olikheter vad gäller investeringsbehovunder perioden är skillnaden i resp. alternativs driftkostnader och kostnaderför bränsleimport endast obetydlig med undantag för alternativen B och C. Dettasammanhänger huvudsakligen med bränslebehovet för el- och värmeproduktion. jämförelse med alternativ A och B starka nedgången av oQeimporien ialternativ C och D motsvaras av ökad kärnbränsleimport. Detbör därvid observeras att energianvändningsnivån är högre i B', C och D än i A,B och C. Omlill redovisningen för även fogas de kalkyler för Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 45 perioden1991 -2000 som ulförts av tillförselgrappen erhålls den kostnadsbild somframgår av nedanstående tabell. Energialternativensmedelsbehov åren 19792000, miljarder kr. Summa - varav bränslein Omäven perioden mellan beaktas förstärks således enligt tabellende ekonomiska differenserna mellan alternativen. Differensen mellanalternativen C och D å ena sidan och A och B å den andra uppgår till 55 å 75miljarder kr. Skillnaden mellan alternativen B' och C resp. B och C, dvs.alternativ med samma användningsnivå, uppgår till omkring 100 miQarder kr.under den studerade perioden. Förelsektorn har föQande siffror beräknats vad avser medelkostnad för tillkommandeelproduktion. Medelkostnadför tillkommande elproduktion, öre/KWh Dessasiffror indikerar betydande ekonomiska differenser mellan alternativen . Sålunda har altemativen A, B och B' 35 ä högremedelkostnad för tillkommande elproduktion än övriga alternativ. För perioden1991-2000 är kostnaden för alternativen A, B och BM5 ä högre och kostnadenför alternativen C och C högre än för alternativ D. Sysselsättningeninom energisektorn består bl. a. av anläggningsarbeten, dvs. kraftverksbyggenm.m., tillverkning av komponenter, drift av energianläggningar saml byggnads-och installationstekniska arbeten inom bostadsbeståndet. 1 grova tal beräknassysselsättningen uppgå till i genomsnitt del antal personer ide olika alternativen som framgår av föQande tabell. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.1 Industridepartementet 46 Sysselsättn:ng inom energisektorn. 25 000 30 000- " Utöver den sysselsäuning som förutsallasparålgärder enligi referensprognosen ger. Angivna siffror hänför sig enbartllll byggnadssektorn. Alternativen har primärt inte utarbetats frånförutsättningen att ge minsta möjliga miQöbelaslningar. Inom varje alternativkan emellerlid olika skyddsnivåer uppnås med varierande teknologisk insats. Ivissa fall kan konsekvenserna som anges som föQd av en verksamhet vara av såsvårbemästrad art att alternativa processer bör övervägas. Om hänsyn tas till miQö- och hälsoeffekter videnergiproduktionssystemens tekniska utformning, kommer en del av dessaeffekier såsom cancer-induktion och metallutsläpp att, även om de i sig är avsådan omfattning atl de inger oro, bli små jämfört med molsvarande effekterfrån andra samhällsaktiviteter. Dessa miQö- och hälsostörningar frånenergiproduktionssyslemet måsle därför bedömas tillsammans med molsvarandeslörningar från andra samhällsaktiviteter. Därvid måste gälla all ålgärderprimärt sätts in där en given kostnadsinsats ger störst effekt. Delta innebärgivetvis inte befrielse från atl i görligaste mån minimera energisystemensandel av dessa miljö-och hälsoeffekter. Det bör därvid beaktas att vissa avenergisystemets förväntade utsläpp utgör nytillskott.