prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — Nämnden skall enligt sin instruktion (1977:35) bl.a. tainitiativ rill och finansiellt stödja forskning främsl inom områden som ärangelägna ur samhällets synpunkt, sprida information om forskning ochforskningsresultat, främja samordning och samarbete mellan forskningsrådenliksom mellan dessa och andra organ när det gäller initiering och finansieringav forskning. Av nämndens anslag skall /79 minst 1 100000 kr.anvisas för folkrörelseforskning. Från anslaget beslrids även kostnader förlångsiklsmotiverad forskning samt kostnaderna för svenskt medlemskap iInternationella institutei för tillämpad systemanalys (HASA; jfr prop.1976/77:25, UbU 1976/77:9, rskr 1976/77:73). Forskningsrådsnämndensförsta verksamhetsår har präglats av uppbyggnadsarbete och planering. Nämndensarbetsformer och planering kommer att utvecklas ytterligare och det är motbakgrund av den hittillsvarande verksamheten uppenbart atl nämndens insatserkommer att efterfrågas inom en rad nya områden, allt eftersom arbetsredskapenutvecklas och nämndens verksamhet blir mer känd. Möjligheterna för nämnden attgenom egna initiativ eller katalysatorinsatser i olika former fylla sina uppgifterkommer också att öka genom den inlärningsprocess som, vid sidan av nämndensjälv, de samarbetande organen genomgår. Med det utomordentligtvida ansvarsområde nämnden har är inrättandet eller vidmakthållandet avsärskilda, tillfälliga arbetsgrupper för olika insatser ett naturligt sätt attarbeta. Nämnden avser ytterligare utveckla detla redskap. har nämndeni samarbete med olika myndigheter och organisationer tillsatt arbetsgrupper förföljande områden: arbetslivet i forskningen, ulbildning och arbetsliv, alkohol-och drogforskning, kemiska hälsorisker i den totala miljön, livsmedel,konsumtion och kostvanor, forskning inom det sludiesociala området,samhällsplaneringen i en ekonomi utan tillväxt, ljud, tal och hörsel samtinformation om forskning. Nämnden har ocksåinrättat eller knutit till sig etl antal mer permanenta arbetsorgan - nämndensdelegationer. Dessa är delegationen för nalurre-sursforskning, delegationen försystemanalys, delegationen för långsiklsmotiverad forskning, delegationen förstudier av forskning och forskningsorganisation samt delegationen förfolkrörelseforskning. Nämnden ser dessa delegationer som viktiga redskap isitt arbele. De markerar områden eller arbetsformer som nämnden mer långsiktigtvill prioritera. 1978/79:100 Bilaga 12 580 etablerade delegationer bör enligt nämnden varabegränsat, men en viss ökning utöver dem som är inrättade kan inteuteslutas. Som principiellt intressanta exempel på projektsom nämnden och/eller dess delegationer beslutat stödja under budgetåret1978/79 anger nämnden följande: doftsignaler för kontroll av skadeinsekter, deäldre i samhället, utvärdering av sludieslödet, individuell utveckling ochmiljö-Örebropro-jektel samt musikakuslisk forskning. Genom en enkät frännämnden och genom kontakter i andra former har en rad angelägna forskningsområdenidentifierats. Inom vissa områden har planering inletts. Nämndens viktigastelöpande arbetsuppgift är all i nära kontakt med andra FoU-organ identifiera ochinleda planering inom nya forskningsområden. Under /80kommer enligl nämnden att krävas starkt ökade insatser när det gällerforskningsinformation. Forskningsrädsnämndenbegär för /80 ett anslag om lolall , dvs. Härunder begär nämnden bl.a. följande. Utbyggdforskningsinformation (+5 milj. Medelför gemensamma administrativa funktioner inom rådsorganisationen (+375 000kr. Kosinaderför en Ijänsl, vilken innevarande budgetår finansieras avhumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet bör fortsättningsvisbestridas från förevarande anslag (+113 000 kr. Förstärkning avnämndens kansliorganisation, bl. a. genom inrättande av tjänst som kanslichef. Forskningsrådsnämndenföreslår vidare att 20 milj. kr. anvisas under ett särskilt anslag förfinansiering av dyrbar vetenskaplig utmstning. Nämnden utreder på regeringensuppdrag formema för finansiering av sådan utrustning och har funnit att en nysituation inträtt som kräver särskilda ålgärder för att möjliggöra en önskvärdförnyelse av utrustningen för forskningsändamål. Jag hänvisarinledningsvis till vad jag har anfört i det föregående under avsnittet Vissagemensamma frågor. Forskningsrådsnämndenredovisar i sina förslag till anslagsframställning för /80 enomfattande planeringsverksamhet. De insatser som nämnden planerar eller redanhar inlett gäller, enligt min mening, angelägna områden. De visar också attvärdefullt samarbete inletts över sektors- och ämnesgränserna. Nämndensresurser bör ökas för att möjliggöra atl verksamheten utvidgas. För nästabudgetår bör nämndens anslag ökas med . Av anslagel bör lägst 1,4milj. användas för folkrörelseforskning. Under anslaget har jag beräknat ca1,6 milj. kr. 1978/79:100 BUaga 12 581 kostnaden för det svenska medlemskapet iIntemationella () (jfr prop.1976/77:25, UbU 1976/77:9, rskr 1976/77: 73). Vid min anslagsberäkning har jagbeaktat medelsbehovet för dels gemensamma administrativa funklioner inområdsorganisalionen, dels en tjänst vid nämndens kansli som innevarande budgetårbekostas av . Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår att tillForskningsrådsnämnden för /80 anvisa etl reservationsanslag av20 . 1977/78 Utgift 44025773 Reservation 2062264 1978/79 Anslag 42615000 1979/80 Förslag 48622000 Från anslaget bestridskostnaderna för den verksamhet som humanis-tisk-samhällsvelenskapligaforskningsrådet finansierar samt för rådels förvahning. Inom ramen för rådelsanslag bestrids bl. a. kostnaderna för nio extra ordinarie tjänster somprofessor, en extra ordinarie tjänsl som biträdande professor och 32forskartjänster. För förvaltningskostnader fär /79 användashögst . anger vissa projektområden av övergripande natur och med tvär-och mängvetenskaplig inriktning, vilka motiverar en kraftig ökning av rådetsresurser. Dessa områden är demografi, migrationsproblematiken, miljö- ochbebyggelseforskning, kultursociologi, politiskt beslutsfattande, Sverigesomvärldsrelationer, massmedia, medicinsk juridik samt effekter avindividinriktad behandling och effekter pä individen av systemförändringar. Rådel begär /80 ett anslag av totalt , dvs. en ökning med14000000 kr. Härunder begär rådel bl.a. följande. En extra ordinarie tjänstsom professor i historisk demografi med placering vid i har tillstyrkts av universitets- och högskoleämbetet. En extra ordinarie tjänstsom professor i sociolingvistik. Förslaget har tillstyrkts av universitets- ochhögskoleämbetet. Kostnaderna för den vidrådel inrättade tjänsten som professor i språklig databehandling bör fr. o. /80 bestridas från anslag till i (347000kr.). 1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 582 menteringsarkivet för modern svensk konst börbestridas från anslag till i (-). Kostnaderna fören tjänst vid rådets kansli bör bestridas från anslaget till forskningsrådsnämnden (-. Besparingsaliemaliveiskulle medföra minskad forskningsverksamhel moisvarande . Jag hänvisarinledningsvis lill vad jag har anfört i det föregående under avsnittet Vissagemensamma frågor. har föreslagit atl en tjänsl som professor i historiskdemografi inrättas vid rådet . Vid rådet finns f n. inrättad entjänst som professor i demografi, vilken är placerad vid iGöleborg. är lill universitelel i knuten endemografisk databas, belägen i . Jag delar rådets uppfattning atlhistorisk demografi är elt intressant och angeläget forskningsområde. Enligtmin mening är det angeläget atl pröva möjligheterna att samordna dendemografiska forskningsverksamheten i . Jag avser att föreslå regeringenatt uppdra åt berörda myndigheler att uireda och komma in med förslag rörandeorganisation och lokalisering av demografisk forskning. Jag kommer senare attföreslå regeringen att inrätta en tjänsl som professor i historisk demografi.Tidpunkten för tjänstens inrättande liksom tjänstens placering m. m. skallfastställas när nyssnämnda utredningsförslag föreligger. Rådet har vidareföreslagit att en tjänsl som professor i sociolingvistik inrättas vid rådet denI . Jag finner skäl tala för att stödja forskningen i sociolingvistikoch jag kommer senare att föreslå regeringen alt inrätta en tjänst somprofessor i sociolingvistik . Professurerna bör ienlighet med vad som gäller för forskningsrådsprofessurer vara extra ordinarieoch personliga. Det bör ankomma på forskningsrådet att föreslå innehavare. Från anslagel Kulturelltutbyte med utlandet bestrids innevarande budgetår kostnader för svenskldeltagande i följande internationella sammanslutningar inom dethumanistisk-samhällsvetenskapliga områdei: , , Comité Internationald'Histoire de TArt, de Philosophie, Union AcadémiqueInternationale, Archaeology, ComitéInternational des Sciences Historiques. Dessa kostnader bör bestridas frånförevarande anslag (+16000 kr. Vid min anmälan avanslagen Humanistiska fakulteterna och Samhällsvetenskapliga fakulteterna harjag beräknai medel för vissa ändamål, vilka innevarande budgetär bekostas fränförevarande anslag, nämligen dels en professur m. m. i språklig databehandling,dels dokumenteringsarkivet för modern konst i samt dels Nordiskadokumentationscentralen för 1978/79:100 BUaga 12 583 masskommunikationsforskning (NORDICOM). Förevarande anslag bör med anledning härav minskas med . beräknar jag för nästabudgetår ett anslag om , vilket innebär en ökning jämfört medinnevarande budgetår om . Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag att regeringen föreslår all lillHumanistisk-samhällsvetenskapligaforskningsrådet /80 anvisaelt reservalionsanslag av . 1977/78 Utgifl 76072073 Reservation 2344109 1978/79 Anslag 86750000 1979/80 Förslag 97000000 . Från anslagel bestridskostnaderna för den Verksamhet som medicinska forskningsrådet finansierar samt förrådets förvaltning. Inom ramen för rådets anslag bestrids bl. a. kosinadernaför lio extra ordinarie Ijänsler som professor, fyra extra ordinarie tjänsiersom biirädande professor och 25 forskartjänster. För förvaltningskostnader /79 användas högst . Inledningsvis redovisar medicinskaforskningsrådet anslagsutvecklingen och anför all rådetsreella resurser successivt minskat. Rådets forskningspotential beräknas varadrygt lägre 1978/79 än 1971/72. Rådet äskar i första hand medel för ettåterställande av sin potential till 1971/nivå, vilket skulle innebäraresurser moisvarande ca 103 milj. kr. Inom ramen för medicinskaforskningsrådets anslag stöds ca 600 forskningsprojekt. Vissatyngdpunktsområden kan identifieras bland de råds-stödda projekten. Inom dessaområden - l.ex. bindvävsbiokemi, diabetes, immunologi, nervsystemetssignalsubstanser, proslaglandiner - har svensk forskning internationellt särskilt stark ställning. framhåller att det ärangeläget att med relativt sett stora anslag försöka bibehålla denna ställning. harrapporter och förslag avlämnats frän av rådet tillsatta initiativgrupper inomområdena ledkirurgisk forskning, medelvårdtider efter kirurgiska ingrepp,medicinsk rehabilitering, omvårdnads-forskning, perinatologi, psykiatriskbehandlingsforskning saml vårdbehov och vårdeffektivitet. Med hänsyn tillangelägenheten av att försöka förverkliga initiativgruppernas förslag harrådet uppdragit åt sin enhet för hälso- och sjukvärdsforskning attdetaljanalysera förslagen. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 584 1979/80 kommer atl föreligga konkretaprojektplaner, vilka skulle kunna genomföras om rådel erhåller enresursförstärkning. Rådet begär /80 elt anslag om totalt , dvs. en ökning med . Härunder begär rådet bl. a. följande. Pris- och löneomräkning . En extra ordinarie tjänslsom biträdande professor för forskning rörande alkohol och andraberoendeframkallande medel, personlig för docenten , med placeringvid i . Förslagel har tillstyrkts av universitets- ochhögskoleämbetet. särskildaforskartjänster saml särskilda tidsbegränsade Ijänster på professors nivå (tre)och på biträdande professors nivå (sju). Medel för dyrbarutrustning (3 milj. Förstärkning av deninternationella kontaktverksamheten (3 milj. Svenskt deltagande iInternational Agency for Research on Cancer (2,2 milj. Kostnaderna för de vidrådet inrättade ijänslerna som professor i toxikologi resp. biträdandeprofessor i klinisk genetik bör fr. o. m. /80 bestridas frånanslag till institutetresp. i (- . I besparingsalternalivet(- .) skulle de största nedskärningarna, relativt sett. komma atthårdast drabba den internationella kontaktverksamheten och rådetsiniliativverksamhet. Jag hänvisarinledningsvis lill vad jag har anfört i det föregående under avsnillet Vissagemensamma frågor. Jag kommer senare attföreslå regeringen all inrätta en extra ordinarie tjänsl som biirädandeprofessor i forskning rörande alkohol och andra beroendeframkallande medel,personlig för . Vid min anmälan avanslagel Medicinska fakulteterna har jag beräknat medel för tjänsten somprofessor i toxikologi, personlig för Bo Holmsledt, och tjänsten som biträdandeprofessor i klinisk genelik, personlig för . Kostnaderna förtjänsterna bestrids innevarande budgetår från anslaget till medicinskaforskningsrådet. Detta anslag bör i anslutning härtill för nästa budgetårminskas med sammanlagt . För medicinska forskningsrådetberäknar jag för nästa budgetår ett anslag om , vilket innebär enökning jämfört med innevarande budgetår om . Med hänvisning till vadjag har anfört hemställer jag atl regeringen föreslår att till Medicinska forskningsrådetför /80 anvisa ett reservationsanslag av . Prop.1978/79:100 BUaga 12 585 m. m. 1977/78 Uigift 142430304 Reservation 9560889 1978/79 Anslag 155 005000 1979/80 Förslag 223 616000 Från anslaget bestridskostnaderna för den verksamhei som naturvetenskapliga forskningsrådetfinansierar saml för rådets förvaltning. Inom ramen för rådets anslag bestridsbl.a. kostnaderna för elva extraordinarie tjänster som professor och för 45 forskartjänster. Vidare bestridsfrån rådels anslag kostnader för svenskt medlemskap i vissa internationellaorganisationer. Från anslaget bestridsockså kostnader för rymdforskningsprojekt under statens delegation för rymdverksamhet(jfr. 1972:48 s. 37, NU 1972:37, rskr 1972:216). 1978/79 Beräknad ändring 1979/80 Naturvetenskapliga 143890000 +82110000 +66497000 forskningsrådet Rymdforskning 11115 000 +2667000 +2114 000 framhåller att rådel genom ökade resurser måste få möjligheteratt stärka projektverksamheten. Som exempel på angelägna projekt inom biologianges studier av ekosystemens struktur, funktion och toleransgränser, studieröver struktur och funktion hos högre organismers gener samt matematiskmodellering av komplicerade biologiska förlopp. Angelägna projekt inomgeovetenskaperna är, enligt rådel, studier av de biogeokemiska kretsloppen inaturen saml intensifierad forskning kring jordens naturresurser. Inomkemiomrädet prioriterar rådel membranbiokemi, selekliva reaktioner samtkemiska primärprocesser och deras dynamik. I fråga om fysik pekar rådet bl. a.på att de svenska resurserna för inhemsk forskning med anknytning tillverksamheten inom europeiska kärnforskningsorganisationen () är exceptionelltsmå, i förhållande lill de kostnader som följer av medlemskap i . Enligt rådets meningföreligger det stora risker att det kommer att råda brist på naturvetenskapligaforskare i . Del är därför viktigt att ta vara på deduktiga unga forskarna även om del kommer att kosta extrapengar. Rådet vill särskilt satsa på forskartjänster och på en ny typ avstipendier för doktorer (post-doctoral fellowships). Rådet begär /80 ett anslag om , dämn-der bl. a. följande. 1978/79:100 Bilaga 12 586 Ökade medel för dyrbarutrustning (8 milj. Ökade medel förminidatorer och mellanstora datorer vid av rådet stödda experimentellaforskningsgrupper (2 milj. Medel för de kosinadersom innevarande budgetär bestrids från anslagel Europeiskt samarbete inomkärnforskningen bör fr. o. m. /80 anvisas under förevarandeanslag (+ . Ökade kostnader förintemationellt konventionsbundel forskningssamarbete 12,5 milj. kr. Kostnaderna för följandeändamål bör fr.o.m. /80 bestridas från högskoleanslag - en forskargrupp vidAskölaboratoriel, inkl. tjänsten som professor för B.-O. , - en forskargrupp ietologi, inkl. tjänsten som professor för E. Fabri cius, - vissa Ijänster vid pelletronacceleratorn och acceleratorsystemet , - tjänsiervid C14-laboraloriel i , - vissatjänster vid , - vissa Ijänsler vid , - vissa tjänster vid lekniska högskolan iStockholm, - vissa tjänster vid forskningsinstitutetför atomfysik. Kosinaderna för dessa ändamål uppgår innevarande budgetår lill sam manlagt . Kostnaderna för vissaIjänster i zootaxonomi bör förutsättningsvis bestridas frän anslag tillnaturhistoriska ( . Kosinaderna för tjänstför C.-I. Branden samt vissa tjänster inom dennes forskargrupp börforlsällningsvis beslridas från anslag till (-. Statens delegation för rymdverksamhet Rymdforskning i Sverigeomfattar forskning med hjälp av satelliter, sondrakeler och ballonger.Tyngdpunkten inom det svenska rymdforskningsprogrammet ligger päsondraketsidan. Statens delegation för rymdverksamhet (DFR) gör bedömningenatt forskning med satellit kommer att ta en förhållandevis större andel av resursernai anspråk än under lidigare år. Del beror på all svenska satellilexperimenlflyger både med den europeiska satelliten och den sovjetiska satellitenPrognoz som förberedande studier pågår för atl sända upp en svensksatellit, M-sat, med en rysk raket /83. Flera svenska forskargruppertillsammans med svensk rymdindustri kommer att vara engagerade i dessa förberedelser.Det vetenskapliga målet för är att utföra mätningar imagnelosfären, vilka kompletleras med dala från bl. a. jonosfäranläggningenEuropean Incoherenl Scalter Facility (EISCAT). 1978/79:100 Bilaga 12 587 ga värdet bedöms vara mycket högt. Även frånindustripolitisk synpunkt är projeklel av stort intresse. Tolall beräknaskosinaden lill storleksordningen 25 milj. kr. Förberedande sludier harigångsatts redan under innevarande budgetår. Under /80 föreslårdelegationen all en definilionsfas inleds. Kostnaden för denna beräknas till800000 kr., varav . föreslås anvisade under nionde huvudtiteln och . under ijortonde huvudtiteln. Delegationen understryker alt slutligtbeslutsunderiag föreligger först efter definitionsfasens slut. Även omprojektet inte skulle komma alt utföras har en definilionsfas eltkunskapshöjande egenvärde för svensk induslri. DFR framhåller vidare attmaterialforskning i tyngdlöshet tilldrar sig etl allt slörre intresse lillföljd av de nya möjligheter som därmed erbjuds för materialvetenskapen. Underbudgetåret planeras därför ett fortsatt samarbete med FörbundsrepublikenTyskland i TEXUS-projeklet och förberedelser för etl svenskl dellagande iliknande experiment tillsammans med den iSpacelabflygningar. Vidare redovisar DFR förberedelser för ett nationelltsondraketprojekl frän som avser atl kombinera materialexperiment ityngdlöshet med infraröd-astronomi i samma rymdsond. DFR begär för budgetåret1979/80 atl anslaget för nationell rymdverksamhet under nionde huvudtitelnförs upp med . Förslaget innebär i korthel följande. M-sat definilionsfas(del) . Materialforskning ochinfrarödastronomi i kombinerat experiment . Jag hänvisarinledningsvis till vad jag har anfört i det föregående under avsnittet Vissagemensamma frågor. Medel för en rad ändamål,vilka innevarande budgetår bekostas från anslaget till naturvetenskapligaforskningsrådet, har för nästa budgelår beräknais under andra anslag. Delgäller professuren i marin ekologi med specielll avseende på samtforskargruppen vid Askölaboratoriel, professuren samt forskargruppen i etologii , vissa ijänster vid pelletronacceleratorn och acceleratorsystemetMAX i , vissa tjänster vid C14-laboratoriet i , vissa tjänster viduniversitetet i , vissa tjänster vid tekniska högskolan i ,vissa tjänsier vid , vissa tjänsier , en forskningsgrupp i zootaxonomi vidnaturhistoriska , en tjänst som biirädande professor i strukturellmolekylärbiologi vid samt del av forskargrupp i anslulningtill denna 1978/79:100 Bilaga 12 UtbUdningsdepartementet 588 Förevarande anslag bör med anledninghärav för nästa budgetår minskas med sammanlagt . Inom detnaturvetenskapliga området bedrivs några verksamheter inom ramen förmellanstatliga konventioner, till vilka efter beslut av regering ochriksdag anslutit sig. Jag avser då medlemskapet i den europeiskakärnforskningsorganisationen () (jfr prop. 1953: 127, SU 1953:77, rskr1953: 167; prop. 1971:55, UbU 1971: 18, rskr 1971:175), den europeiskaorganisationen för astronomisk forskning rörande södra stjärnhimlen () (jfrprop. 1961:138, UU 1961:3, rskr 1961: 253), den europeiska konferensens förmolekylärbiologi allmänna program (CEBM), (jfr prop. 10 s. 342, SU1968:41, rskr 1%8: 114) och dess program för ell europeiskt laboratorium förmolekylärbiologi (EMBL), Gfr prop. 10 s. 418, UbU 1973:10, rskr1973: 108). Det svenska medlemskapet sköts av det naturvetenskapligaforskningsrådet. Kostnaderna för det svenska medlemskapet /80uppskattar jag lill ca 71 milj. kr. för , ca 6,7 milj. kr. för , ca 0,6milj. för CEBM och ca 3,1 milj. kr. Innevarande budgetår beslridsca två tredjedelar av kostnaderna för från anslaget Europeiskt samarbeieinom kärnforskningen, samtliga kostnader i övrigi belastar förevarande anslag. De sammanlagdamedlemsbidragen inom en organisation fastställs genom kollektiva beslut avmedlemmarna. För gäller att bidragen bestäms i schweiziska franc, för ESOoch EMBL i västtyska mark och för CEBM i europeiska beräkningsenheter (EuropeanUnits of Account). Bidragens fördelning på de olika medlemmarna bestäms genomi konventionerna fastlagda regler, i regel genom utnyttjande av uppgifter omberörda länders nationalprodukt. Den faktiska utgiften i svenska kronor blirsedan beroende av valutakursen betalningsdagen. Inom organisationerna görsmellan en motsvarighet tillden pris- och löneomräkning som tillämpas för normal svensk statligförvaltningsverksamhet. Omräkningens storlek bestäms i regel genom tillämpningav relevanta index. Sjuitiolalets myckelväxlande valulakurser, synnerligen påtagliga vad gäller svenska kronansförhållande till den schweiziskafrancen och västtyska D-marken, har i väsentlig mån rubbat förutsättningarnaför naturvetenskapliga forskningsrådets möjligheter att göra en ändamålsenligplanering av sin verksamhet. har kostnadsökningar utområdets kontroll kompenserats genom att anslag har anvisats på tilläggsbudget.Forskningsrådet har i sitt förslag till anslagsframställning föreslagit enanslagsteknisk lösning som innebär att icke förutsedda ökningar av valutakursernainte skall drabba övrig av rådel finansierad verksamhet. Jag förordar all fr.o.m.nästa budgetär nya principer tillämpas för finansieringen av detinternationella forskningssamarbetet inom naturvetenskapliga forskningsrådetsverksamhetsområde. be-strid.s en stor del av kosinaderna överanslaget Europeiskt samarbeie inom kärnforskningen. Innevarande budgetår harunder detta anslag anvisats 1978/79:100 BUaga 12 589 Jag anser det olämpligt atl en delav bidragel lill skall beslridas från ell anslag och resten från ellannat. Jag anser vidare att rädel bör ha möjligheter atl göra avvägningar avhur stor del av rådets resurser som bör användas till internationelltforskningssamarbete resp. övrig råds-finansierad verksamhet. Mot denna bakgrundbör samtliga kosinader för svenskl bidrag till de här aktuella organisationernaberäknas under anslaget m. m. Den enda utgiflsbestämmande faktor somforskningsrådet kan påverka är resp. organisations budget och frågan ommedlemskap eller inte. Övriga faktorer såsom valutakursutveckling ochskillnader i kostnadsutveckling i och uianför saml ändradebidragsandelar ligger hell uianför rådels kontroll. Det bör därför eftersträvasatt rådel inle kortsikligl vinner eller föriorar pä förändringar härvidlag.Regleringen av dessa ulgifier förordar jag prövas under eller efter detakluella budgetåret.