prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Med oförändrad readprisutveckling för bränslen menmed lägre bränsleprisnivå ändras nuvärdesdifferenseraa så att vidovanjordsförläggning. altemativ1 blir ca 530 milj. kr. bättre än altemativ O alternativ 2 blir ca 680milj. bättre än alteraativ 1 alternativ 2 blir ca 1210 milj. kr. bättre änalteraativ 0. En sänkning av bränslepriserna innebär alltså ingenförändring av alternativens inbördes rangordning vad avser ekonomi. För att alternativen 1 och 2 skall bli ekonomisktlikvärdiga fordras en sänkning av bränsleprisnivån med . betyda ett oljepris på ca /ton att jämföra med nuvarande prispå /ton. För att alternativen O och 2 skall bli likvärdiga fordrasännu lägre bränslepris svarande mot en nivåsänkning om . Om realpriset för bränsle antas och likamed de 1978 antagna prisema 1984-2008minskar differensen mellan alternativ 1 och alternativ 2 från 1 150 milj. (ovan-jordsföriäggning) resp. 980 milj. kr. (underjordsförläggning) till ca 400resp. 230 milj. kr. Barsebäcksombyggnaden ger alltså trots denna låga realprisnivåbästa resultat. Enökning av kalkylräntan från till minskar differensen mellan alternativ I och altemativ 2 till ca 900 milj. kr. vid ovanjordsför läggning av hetvattenledningen. Följandetabell visar merförbrukningen av bränsle (tusen ton/år) för alternativ O och 1jämfört med alternativ 2. Prop.1978/79:115 Bilaga 1.9 Industridepartementet 477 Utredningenutmynnar i följande slutsatser. "Medde i utredningen redovisade förutsättningama, vilka i allt väsentligtöverensstämmer med antaganden, ger den företagsekonomiskaanalysen ett klart utslag till fördel för alternativet med värmeleverans frånBarsebäck. Man torde därför våga dra den slutsatsen, att detla är den lösningman bör arbeta vidare på. En genomförd finansieringsanalys och en utredning omprojektets samhällsekonomiska konsekvenser styrker denna slutsats. Enförutsättning för projektets lönsamhet är emellertid att elenergibortfallet vidvärmeavtappning i kan ersältas med ny kämkraft. Vidstopp för vidare kärnkraftutbyggnad bör i stället det ökade värmebehovet iMalmö och täckas genom utbyggnad av kraft värme verk. 1 denna utredninghar i kraftvärmealteraativet i första hand räknats med utbyggnader i både Malmöoch . Emellertid kan en utbyggnad enbart i , som då kombineras med enhetvattenledning till , vara att föredra säväl ur ekonomisk synpunkt som urmiljösynpunkt om bränslet blir kol. Med ett stort kraftvärmeverk i kankolhanleringen centraliseras till en plals och dessutom lorde rökgasreningenkunna göras effeklivare i en stor anläggning." 3 Värme från Forsmark till / Fråganom försörjning av fjärrvärmenät med värme från kärnkraftverk harutretts i olika omgångar med böljan i regi av (), ägt av och Energiverk. SKG:s senasteutredning färdigställdes . Den visade alt i jämförelse medForsmark var ett kärnkraftvärmeverk på ca 140 milj. kr./årbilligare. Vid jämförelse mellan kärnkraflvärme och oljebaserad värmeproduktionvar kärnkraflvärme endasl all föredra om kärnkraftutbyggnaden inte begränsadesav politiska beslul. Dennu aktuella utredningen har genomförts i samarbete mellan vatienfallsverkel,() och kraflvärme AB. 1ulredningen undersöks hur värmebehovet i och kantillgodoses antingen genom fortsatt utbyggnad av krafivärmeverk ochhetvaitencentraler eldade med fossila bränslen eller genom att en väsenilig delav värmebehovet täcks genom överföring av hetvatten från Forsmark. Elproduktioneni krafivärmeverken i regionen blir olika i de olika alternativen ochelproduktionen i Forsmark minskar vid värmeuttag. Därför måste även vissaelkvanlileter värderas. Kraftvärderingen är beroende av kraftsystemetsuppbyggnad och elbelasining. 1978/79:115 Bilaga1.9 Industridepartementet 478 Vid den låga kraftvärderingen fömtsätts att elbortfallet i huvudsakersätts av ny kämkraft eller andra kraftslag med motsvarandekostnadskarakleristik medan den höga kraftvärderingen förutsätier attkärnkraftutbyggnaden begränsas till 11 block och att elbortfallet i huvudsakersätts med kolkondens. Vidden låga kraftvärderingen studeras följande altemativ: Kämkraftvärmealternativ;eller 1, 2 och 3 i kraft- värmeutförande Frånblocken i Forsmark avtappas lillsammans 2000 MW och överförs medhetvaltenledningar till och . De nya anläggningarnakompletteras med utbyggnad av lokala hetvaitencentraler och drivs i samverkanmed befinlliga anläggningar inkl. kraftvärmeverket i (1).Storleken av värmeuttaget från Forsmark överensstämmer med vad som bedömslämpligt i tidigare utredning. Fossilbränslebaserataltemativ; alla block i Forsmark i kondensutfö rande Nyakraft v ärmeblock byggs i . Utbyggnaderna kompletteras medhetvattencentraler. Alternativets omfattning överensstämmer med bästafossilbränslebaserade altemativ enligt tidigare utredning. Vidden höga kraftvärderingen studeras följande alteraativ: Kämkraftvärmealternativ;, 2 och 3 i kraftvärmeutfö- rande Frånblocken 1, 2 och 3 i Forsmark avtappas lillsammans 2000 MW och överförs med hetvattenledningartill och . De nya anläggningarna kompletteras medutbyggnad av lokala hetvattencentraler och drivs i samverkan med befintligaanläggningar inkl. 1. Fossilbränslebaserataltemativ; , 2 och 3 i kondensutfö rande Omfattningenöverensstämmer med vad som angivits ovan. Kosinaden blir dock ändrad till följdav en annan elvärdering. Liksom ovan förutsätts att färdigställs somkondensblock. Fossilbränslebaseratalternativ; fullföljs ej. Forsmark I och 2 i kondensutförande Fossilbränslebaseratalteraativ med samma fossileldade anläggningar som angivits ovan. Vidareförutsätts alt inte fullföljs. Kalkylförutsåttnlngarnahar i likhel med hämtats från energikommisionensbetänkande. Två altemativa reala kalkylräntor redovisas, nämligen 4 och . Deuppskattade ombyggnadskostnadema exkl. räntor och iprisnivå är ca 600 milj. kr. för block 1 och 2 tillsammans samt ca300 milj. kr. för block 3. Totalkostnaden för block 4 påverkas ej av denändrade utformningen. 1ett altemativ fordras att hänsyn las till totala kostnaden för aU fullföljauibyggnaden av eller till kostnaden för att inte fullfölja Fors- 1978/79:115 Bilaga 1.9 Industridepartementet Dessa kostnader exkl. räntor och i prisnivå våren 1978är beräknade till 4000 milj. kr. vid fullföljande av block 3 utan avtappningresp. till 1 900 milj. kr. om block 3 inte fullföljs. I kostnadema ingår redannedlagt kapital om ca 600 milj. kr. för block 3. Dettotala investeringsbehovet för hetvattenledningen från Forsmark uppgår till ca2 500 milj. kr. prisnivå exkl. räntor . Erforderiigtid från projekteringen av ledning samt om- och tillbyggnader avkämkraftblocken i Forsmark till leverans av hetvatten har bedömts till ca 8 år.Projekteringsarbetet beräknas ta och är avsett att ligga tillgmnd för ett slufligt ställningstagande beträffande projektets genomförande. Framtagnakostnadsberäkningar etc. har fömtsatt att leverans av hetvatten skall kunnaske med början . Resultatet uttrycktsom alteraativskiljande kostnad för den betraktade perioden diskonterad till år1987 (milj. kr. penningvärde) redovisas i nedanstående tabell. Merkostnad (+) resp.mindrekostnad (-) för Låg kraftvärdering (=kärnkraft byggs) Hög kraftvärdering (=kämkraft byggs ej) fossilaltemativetjämfört med värmeavtappning från F3 och F4 fossilaltemativetjämfört med värmeavtappning från Fl,F2ochF3 fossilaltemativet (F3byggs ej) jämfört med värmeavtappning frånFl,F2ochF3 -1900 -1900 -4600 Densista raden i tabellen visar utfallet om man som villkor för att fullföljaForsmark 3 ställer värmeavtappning. I detta fall antas således alternativet medkondensutförande inte existera. Man finner då att vinsten av en utbyggnad blir4600 milj. kr. vid den lägre räntenivån, medan det vid den högre räntenivån istället uppstår en förlust på 1900 milj. kr. OmForsmark 3 får fullföljas oberoende av utförandet, dvs. värmeavtappning ellerkondensutförande kan väljas fritt, är värmeavtappning lönsam endast vid denlåga kraftvärderingen och den låga räntenivån. Vadbeträffar förbmkningen av fossila bränslen visar utredningen följande: - I produktionssystem med lågtkraftvärde sparas ca 0,8 Mtoe' olja och 0,5 Mtoe kol genom värmeuttag iForsmark. - I produktionssystem med högtkraftvärde och om får 'Mtoe = milj. ton oljeekvivalenter 1978/79:115 Bilaga 1.9 Industridepartementet 480 byggasantingen för värmeavtappning eller som kondensblock medförvär-meavtappningsaltemativet en besparing av ca 0,8 Mtoe olja och en ökadförbmkning av ca 0,8 Mtoe kol jämfört med fossilaltemativet. -Om i produktionssystemet med högt kraftvärde endast får fullföljasom värmeuttag kommer till stånd sparas ca 0,8 Mloe olja och ca 0,6 Mtoe kol. Värmeöverföringfrån Forsmark beräknas överslagsmässigt medföra en sysselsättningsökning pådrygt 15000 manår. Iutredningen sammanfattas slutsatserna beträffande bränslebesparing och ekonomiför kämkraftvärmealternativen jämfört med fossilaltemati-ven schematiskt påföljande sätl: Låg kraflvärdering Mycket god Likvärdig Stor Forskark 3 får fullföljas oberoende av utförande Dålig Mycket dålig Enbart lokalt om värmeavtappning kommer till stånd Mycket god Dålig Stor Iulredningen anförs vidare att kärnkraftvärmealtemativet innebär ett inslag avny oprövad teknik både beiräffande turbiner och fjärrvärmeöverföring. Enförsämring av tillgängligheten skulle med hänsyn lill projektets storiek kunnage ett inte obetydligt ekonomiskt utslag. Detta tillsammans med den storainvestering som erfordras i ett enda projekt ger naturligtvis ett visstrisktagande som ej kunnat kvaniifieras i lönsamhetsbedömningen. Sammanfattningsvisvisar resullalen att kärnkraftvärmealtemativet, förutom en betydandeoljebesparing, kan ge en sådan lönsamhet att fortsatta och mer noggrannaundersökningar om både tekniskt genomförande och ekonomisk lönsamhet ärmotiverade. 4 Värme från till Fråganom överföring av värme från kärnkraftvärmeverk till har varit föremålför utredning i samarbete mellan i ochvaltenfallsverket. Till en böljan undersöktes konsekvensema av en lokaliseringav ett kärnkraftvärmeverk i eller nära , Ett sådant befanns då lönsamtpå ett avstånd från centmm. har utredningama gälltvänneöverföring från . F.n. pågår en studie där man jämför ett fossileldat kraftvärmeverk i Prop.1978/79:115 Bilaga 1.9 Industridepartementet 481 Göteborgmed värmeöverföring från block 3 och 4 i . 1 det följande refereras enlägesrapport från denna studie. F. n. kan endast en begränsad redovisning avresultatet göras. Det pågår även studier av värmetransport med fartyg och avett alternativ med värmereaktor (Secure) i . 1lägesrapporten refereras tre olika alternativ för att täcka värmebehovet iGöteborg: Altemativa - utbyggnad av enbart hetvattencentraler. Altemativb - värme från . Etteller två block i ombyggs för värmeleverans. 1 utredningen räknas medolika underalternativ för värmeeffekten från block 3 och/eller block 4.Värmeeffekten överförs med hetvattenledning lill . Dessulom krävssammanbindande hetvaltenledningar i Göleborg och en kompletterande utbyggnad avhetvaitencentraler. Alternafivc - fossileldat krafivärmeverk i . koleldad station, som fömtsätts få ett eller två moitrycksblock ä 200 MW eloch 330 MW värme, studeras. Alternativt undersöks en oljeeldad station med etteller två block av samma storlek. Sammanbindningsledningar ochhetvattencentraler tillkommer. Kalkylfömlsätlningarnahar i likhel med övriga här refererade utredningar hämtats från energikommissionensbetänkande. Tillkommandeinvesteringar i regionen inkl. ränta () blir i de olikaaltemativen följande, uttryckt i milj. kol olja 2 block 2 block Kostnadeni Ringhalsaltemativet utgörs huvudsakligen av högtempera-lurledningar (1 100 å1400 milj. Ombyggnadskostnaden, 100 å 150 milj. kr., är lägre än iForsmark, vilket beror på att reaktortyperna är olika. Idrifttagningen harfömtsätts ske även om 1986/87 synes mer realistiskt. 1kraftvärmeverkskostnaden ingår 200 milj. kr. för kolhamn och ca 1 300 resp. 1100 milj. kr. för del kol- resp. oljeeldade verkei. Del första blocket beräknasvara 1985 och del andra 1990. 1landels kraftsystem utanför regionen lillkommer i Ringhalsaltemativetinvesleringar för all ersätta bortfallet av elproduktion. Avde hiltills framtagna kalkylresultaten drar man följande preliminära slutsatseri lägesrapporten: "Viden kraftvärdering motsvarande fortsatt kämkraftutbyggnad ger värme frånRinghals bäst ekonomi. Av de undersökta alternativen synes 31 1978179. 1978/79:115 Bilaga 1.9 Industridepartementet 482 1000 MW värme vara fördelaktigast, men skillnaden mellan olika värmeeffekter ärej särskilt stor. Viden värdering som motsvarar begränsad kärnkraft (11 block) och viss utbyggnad avkolkondens synes koleldat kraftvärmeverk ge bästa ekonomi. Ringhalsvärme gernågot högre koslnader men är fortfarande fördelaktigare änhetvaitencentraler." Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 483 Rapport från arbetsgruppen för kraftvärmefrågor 1 Bakgrund ........................................................ 484 2 Potential förkraftvärmeutbyggnad........................ 485 2.1 Fjärrvärmeutbyggnad .................................... 485 2.2 Kraftvärmeutbyggnad..................................... 485 3 Akluelll planeringsläge......................................... 487 3.1 Behov av produktionsutbyggnader.................... 487 3.2 Planeringsläget förkrafivärmeverk.................... 488 4 Faktorer som motverkarkraftvärmeutbyggnad......... 489 5 Tänkbara ålgärder för atlfrämja utbyggnaden av krafivärmeverk .. 492 5.1 Ökat fjärrvärmeunderiag.................................. 492 5.2 Förbättring avkraftvärmeverkens ekonomi ......... 493 5.3 Ålgärder för att underlättafinansieringen av kraftvärmeverk .. 494 5.4 Undanröjande av samarbetshinder..................... 495 5.5 Tänkbara statliga åtgärder.............................. 496 6 Tänkbara åtgärder påkortare sikt ....................... 496 6.1 Allmänt ....................................................... 496 6.2 Finansiering ................................................. 497 6.3 Beskattning.................................................. 499 6.4 Statsbidrag ................................................ 500 6.5 Samarbetsfrågor........................................... 501 6.6 Övrigi.......................................................... 502 7 Arbeisgruppens förslaglill program för kraftvärmeutbyggnad 503 1978/79:115 Bilaga1.10 Industridepartementet 484 Rapport från arbetsgruppen för kraftvärmefrågor Vidett möte enades dåvarande energiministern samt företrädare förSvenska kommunförbundei. , statens indusiriverk och om atttillsätta en arbetsgrupp för att identifiera problem i samband medkraftvärmeutbyggnader och atl skissera lösningar på sådana problem. I arbetsgmppen har ingåttdirektör , , direktör , , civilingenjör , ,departementsrådet , industridepartementet, tillika ordförande,avdelningsdirektör , statens indusiriverk och överingenjör ,. Som gruppens sekreterare har fungerat civilingenjörTor-bjöm och departementssekreterare . Arbetsgruppen har nuslutfört sitt uppdrag. Resultatet av dess arbele redovisas nedan. Gmppensdeltagare är eniga om de förslag som framläggs där. F.n. är den installerade mottryckseffekten i landets kraftvärmeverk ca 2000 MWel. finns i 12 kommuner. Siörre kraftvärmeanläggningar finnsbl.a. i , Nortköping, Siockholm, och . Beslut har fattatsom utbyggnad av ett kraftvärmeverk i under föruisättning allfinansieringsfrågorna kan lösas. principbeslut har även fattats omuibyggnad av ett kraftvärmeverk i - del s. k. Törnkraftprojeklel. Någrabeslut om ytteriigare kraftvärmeutbyggnader föreligger f. n. inle, men planerpå nya kraftvärmeverk fmns i ett flertal kommuner. Utvecklingen påIjärrvärmeområdet är av avgörande betydelse för möjligheterna all byggakrafivärmeverk. 1 nedanstående tabell redovisas ell antal vikliga data för desenasle fem driflåren vad avser fjärrvärme och kraftvärme i . Avtabellen framgår alt fjärrvärmens expansion nu tycks vara linjär efter altlidigare ha varil exponentiell. Kulvertnälen ökar med /år, anslutenvärmeeffekl med ca 1 000 MW/år och producerad värme med ca /år. Man kankonstatera att det ännu är långt kvar till den eftersträvade uinyllningslidenför mottrycksel om minst 3 500 ä 4 000 lim/år. Del kan noteras all såvälutnyttjningstider som verkningsgrader varierar avsevärt mellan olika kommuner. 1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 485 Tabell 1 Utvecklingen av Qärrvärme och kraftvärme iSverige 1973/74-1977/78' Ansluten värmeeffekl, Mw Levererad värme, TWh ningstid för värme, energi, TWh el ningstid för el, tim/år Förbrukat bränsle, Mtoe ter), % ' Uppgifterna baseras pä Svenska värmeverksföreningensstatistik. I denna ingår inte dels eU block i i om 115 MWel och 220 MW värme, dels ett i om 65 MW el och 230 MW värme. 2 Potential för kraftvärmeutbyggnad Inom ramen för expertgrupp förenergitillförsel har potentialen för fortsatt kraftvärmeutbyggnad uppskattats. Redovisningen i delta avsnitt bygger på dennauppskattning. Del bör påpekas att den avser en teoretisk potential. akluellautbyggnadsplaner redovisas i avsnitt 3. Två varianter för fjärrvärmeutbyggnad har studerats avEnergikommissionen. "Normal" utbyggnadstakt innebär en ökadanslutningseffekt av ca 1 000 MW värme , alltså samma takt som gäller fn. Utbyggnaden antas ske i de 119 orter som redovisas i utredning . Utbyggnaden antasske enligt ulredningens alternativ 1, dvs. lät bebyggelse ansluts mensmåhusområden lämnas utanför. "Maximal" utbyggnadstakt innebär attutbyggnadstakten i varje orl av successivt ökar till deldubbla i förhållande lill "normal" utbyggnadstakt. I detta fall antasutbyggnaden även komma att omfatia läla småhusområden såsom radhus- ochkedjehusområden. Beräkningarna fömtsätter att i varje orl ett fossileldatkraftvärmeverk av lämplig sioriek las i drift vid en lidpunki då verket redanfrån försia Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet driflåret får en utnyttjningstid på /år. Någonhänsyn till ekonomin hos kraftvärmeutbyggnaden tas inte. Med angivenberäkningsmetod kommer 117 av 119 orter att ha krafivärmeverk före år 2000.Följande aggregattyper och tider från beslut till idrifttagning har använts: Diesel (gasturbin) kraftvärmeverk Diesel (gasturbin)kraftvärmeverk (standardtyp) (standardtyp) Effekterna för ängturbinkraftvärmeverk avser renmottryckskraft. Resultatet av beräkningama framgår av nedanstående tabellsom anger maximal kraftvärmeutbyggnad och mottrycksproduktion vid"normal" och "maximal" utbyggnadstakt för Qärrvärmen. Medde principer som använts anger siffrorna ett tak för kraftvärmeproduktionen somsannolikt inte kan överskridas. Tabell 2 Potential för kraftvärmeutbyggnad i "Normal" fjärrvärmeutbyggnad "Maximal" fjärrvärmeutbyggnad Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 487 Enutbyggnad enligt tabellen ovan förutsätter såväl vid normal som"maximal" fjärrvärmeutbyggnad en utomordentligt kraftig satsning påkraftvärme under 1980-talel. Sålunda ingår drygl 60kraftvärmeanläggningar i båda fallen, dvs. i genomsnitt 12 nyakraftvärmeaggregat . För en stor del av dessa anläggningar lorde oljavara del f n. enda lillgängliga bränslealternativet, dels p. g. a. att ett flertaldieselaggregat ingår, dels p. g. a. att några fömtsätta krafiverkslägen tordevara mindre lämpade för fastbränslehantering. Eventuella kapacitetsproblem påprojekterings-, tillverknings- och byggnadsområdet för atl åstadkomma den härangivna utbyggnaden har inle närmare studerats. Eneventuell utbyggnad av kärnkraflvärme och kärnvärme har inle beaktats.Kärnkraftvärme i de tre storstadsregionerna och kärnvärme i medelstora kommunerskulle reducera potentialen för fossilbaserade kraftvärmeverk med 2000-3000MWe. Kraftbalanssilualioneni landet karaktäriseras f. n. av ett visst överskoll i produktionskapacitet iförhållande till vad som erfordras för att leveranssäkerheten inomelförsörjningen skall vara tillfredsställande. Skälet härtill är attproduktionsutbyggnaderna p. g. a. långa planerings-och utbyggnadstider inte itillräcklig omfallning kunnai anpassas till den jämfört med tidigare prognoserlångsamma ökningen av elförbrukningen. Pågåendebyggen av produklionsanläggningar främst i form av kärnkraft, innebär ocksåbetydande tillskott och överskottskapacitet i det inhemska kraftsystemetbedöms bl. a. av kraftföretagen bestå ännu in på andra hälften av 1980-talet.Mot bakgrund härav behöver - om villkorslagens krav kan uppfyllas - inle nyelproduktionskapacitet tas i drifl av kraftbalansskäl förrän under senare delenav . Underde angivna förutsättningarna är således utbyggnadsbehovet under de närmasleåren begränsal. Under senare delen av 1980-lalet kommer behovei avproduktionslillskolt enligt nuvarande bedömning av elkonsumtionens utvecklingall vara betydligt siörre. Dessa lillskotl kan till väsenilig del beslå avkrafivärmeverk. Om villkorslagens krav inle kan uppfyllas och nya kämkraftblocksåledes inte kan las i drift blir situationen väsentligt annoriunda. Behoveiav ytterligare produklionsulbyggnader kommer då enligt kraflföretagen att bliavsevärt redan under första hälften av 1980-talel. Man kan i delta fall räkna medalt hela den teoretiska potentialen för kraftvärmeutbyggnader enligt avsnitt 2kan behöva utnyttjas. 1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 488 3.2 Planeringsläget for kraftvärmeverk Denteoretiska potentialen för kraftvärmeutbyggnad har redovisats i avsnitt 2. hargenom en enkät undersökt det nu aktuella planeringsläget vad gäller kommunernaskraftvärmeutbyggnader. Av denna undersökning och i övrigt tillgängligauppgifter framgår följande. Planeringen av ett parstörre anläggningar har framskridit långt. Det gäller ett block om ca 210 MW eli , det s. k. Törnkraftprojektei, med planerad idrifttagning 1983 ochtvå block om ca 210 MW el i (planerad idrifttagning 1985 och 1990).Dessa projekt drivs i samarbete mellan resp. kommuner och Vallenfall. lillkommer elproduktionen och fjärrvärmen ettkommunalt fjärrvärmebolag. 1 Göieborgsfallet är produklionsfördelningen inlebeslutad. Göte-borgsprojeklel förutsätter bl. a. att Qärrvärmeöverföring frånRinghals inte kommer till stånd. Vidare planeras ettkraftvärmeverk ägt av på . Vär-meultagel förutsätts ske fråntvå beslutade dieselblock om 20 MW el vardera. Vissa förhandlingsfrågor mellanVattenfall och kommunen om värmeleveranserna återstår fortfarande att lösa. harfattat principbeslut om utbyggnad av ett block om ca 50 MW el (planeradidrifttagning 1981). Beslutet fömtsätter att finansieringen av anläggningen kanordnas på acceptabla villkor. kommunöverväger utbyggnad av ett block om 45 MW el med planerad idrifttagning ibörjan av 1980-talel. Ytterligare ett block om 45 MW el har diskuterats.Utbyggnaden av det senare blocket fömtsätter dock atl ett projekt om spillvärmefrån Reymersholmsverken inle genomförs. I har utbyggnadav ett kraftvärmeverk om två block om 25 MW el studerats, alteraativt ell blockom 50 MW el. Diskussioner har förts med Vallenfall om samarbets- ochägandeformer. Någon överenskommelse har ännu inte ingåtts. Kommunen anser siginte kunna medverka till finansieringen av anläggningen. kommunprojekterar ett krafivärmeverk om 50 MW el tillsammans med Vattenfall.Diskussion pågår om samarbets- och ägandeformer. Idrifttagningen planeras f n.till år 1983. Vidarediskuterar kommun och alt bygga ett krafivärmeverk ikommunen baserat på koks- och masugnsgas. kommun har beslutatom ombyggnad av en kondensturbin (12 MW el). kommun och haringått avtal om fjårrvärmeleveranser till kommunen efter ombyggnad av enkondensmaskin i Karskär för avtappning av hetvatten (idrifttagning höslen1978). Effekten, som var 125 MW el, är nu 65 MW el och 230 MW värme. Utbyggnadenav krafivärmeverk med idrifttagning fram lill dis- Prop.1978/79:115 Bilaga 1.10 Industridepartementet 489 kuterasdessutom i ytterligare ett antal kommuner där fjärrvärmeunderla-gel väntas blitillräckligt, bl. a. , , , , (ombyggnad avkondensturbin i ) och . Storleken av de diskuteradeanläggningarna varierar mellan 25 och ca 100 MW el. Beslut om utbyggnader tordedock f n. inte vara aktuella i dessa fall.