prop · G203216 · 1978-12-31 00:00:00 — Utredningen uppskattar alt ca 25 %av institutets lidsresurser kommer att tas i anspråk för samarbets- ochkontaklaktiviieler med arbetsmarknadsinstituten, som är spridda över helalandet. 4.3 Samarbets- ochkontaktbehov med utvecklings-, forsknings- och utbildningsorgan Behoven är i första hand relateradetill institutets verksamhet enligt punkterna 3.2 t.o.m. 3.4 men även lillinformations- och dokumentations-aktiviteterna. Kontakter bör etableras medsådana organ som bedriver för institutet inslitutrelevanl forsknings- ochutvecklingsarbete saml utbildnings- och fortbildningsverksamhet. Vid sidan av landets universitetoch högskolor är härvidlag flera andra organ aktuella: arbetslivscenlrum (bl.a.forskning kring demokratisering av arbetslivel. dokumentations- och informationssystemetAID som nämnts under punkt 3.5), arbetarskyddsslyrelsens arbelsmedicinska avdelning(bl.a. forskning kring fysiska och psykiska arbetsmiljörisker, utbildning imiQöfrågor m.m.). somliga forskningsråd, -stiftelser och -fonder (medforskningsaktiviteter som spänner över hela det aktuella fältet, inte minslockså på handikappområdet), miljölaboratoriet inom styrelsen för tekniskutveckling (bl.a. forskning kring stress i arbetslivel). rygginstitutet ochHandikappinstitutet (forskning kring speciella handikappfrågor), olika byråerinom , och , som svararför respektive organisations forsknings-, utvecklings- ochutbildningsverksamhet med relevans för institutet, vissa inslanser inom defackliga organisationerna som handlägger frågor rörande forskning inomarbetslivets område m.fl. organ. Inom universitet- och högskolesidanär i första hand de beteendeveten-skapligu och medicinska disciplinerna samtvissa samhällsvetenskaper och 1978/79:216 23 vissa grenar inom teknisk och ekonomisk forskning ochutbildning aktuella. Inslilutels dimensionering kommer inte att medge meraomfattande kontakter med universitets- och högskoleforskningen. En lägstaambitionsnivå för kontakter och samarbele härvidlag bör emellertid ejunderskrida K) % av institutets tidsresurser med tanke på att samarbetet kringforskning och utbildning oftast måste vara kontinuerligt och bygga påpersonkontakter för att vara fruktbart. prioriteringar med avseende påtids-, personal-, effektivitets- och innehällsaspekter kommer alt blinödvändiga. För institutet relevant forskningoch ulbildning bedrivs på flera håll i landet. Tyngdpunkten och framför alltbredden, som svarar mol de mångfa-setterade problemområden, som institutet haratt bevaka, återfinns i . Inslilutels övriga kontaktbehov ärrelaterade lill olika myndigheter, arbetsmarknadens parter och näringlivei.som direkt eller indirekt berörs av institutets verksamhet. 1 första handgäller delta för institutets ledningsfunktioner, men även för utbildnings- ochulvecklingspersonalen föreligger etl kontaktbehov. Den breda samhälleligarepresentationen i institutets delegalionsslyrelse. med företrädare förarbelarskyddsstyrelsen. , ,, , , . LO, TCO. CentralorganisationenSACO/SR. SAF och handikapprörelsen, återspeglar kontakternas mångfald. Denövervägande delen av dessa organ har sina huvudkontor i . Vad gäller kontakterna mednäringslivet, kanske främst i samband med speciella utveeklings/-forskningsprojektoch/eller ulbildnings-Zinforma-lionsaktiviteter. vid enskilda företag ellerorganisationer, är institutets arbetsfält riket i dess helhet. Ulredningen bedömer tidsätgängen idessa avseenden lill av tidsresiirserna för ledningsfimktionerna ochtill för övrig utvecklings- och iitbildningspersonal. 5 Från vissa parter inkomna synpunkter ilokaliseringsfrågan Utredningen har studeratremissvaren till utredningens löiande viss yrkesinriktad rehabiliteringbetänkande (SOU 1976:38). Yrkesinriktad rehabilitering samt tillsysselsällningsutredningens delbetänkande (SOU 1978:14) Arbete ål handikappade. Prop.1978/79:216 24 Utredningen har inte ur remissvarenkunnat utläsa några direkta eller definitiva synpunkter på lokaliseringen avetl centralt och forskning knutet tillarbetsmarknadsverket. I och med riksdagsbeslutet om inrättande avelt metodutvecklingsinstitul, anser utredningen lokaliseringssynpunkter, somväsentligen bygger på andra premisser, nämligen en decentraliserad organisation(som framförs i en del av remissvaren), ej vara relevanta för utredningsarbetetoch kommer därför ej heller alt närmare gå in på dessa. Skriftliga synpunkter pålokaliseringsfrågan har spontant lämnats lill utredningen av kommunsnäringspolitiska delegation och kommun. Följande institutioner somtidigare utfört metodutvecklingsupp-drag för arbetsmarknadsverkets räkning harav utredningen beretls tillfälle att lämna synpunkter: Psykologiskautvecklingsgruppen. Institutet förpsykologisk-pedagogisk konsultverksamhet AB samt Psykotekniska instilulet vidStockholms universitet. Synpunkterna finns redovisade som bilaga. Därutöver harmuntliga synpunkter framförts av Rådet för personal- och arbelslivsfrågor(), statens arbeisklinik, psykologbyrå AB, saml /SR. TCO-S och LO. Ulredningen har även tagit delav riksdagsmannen () fråga till arbetsmarknadsministernangående institutets lokali.sering. Av nämnda instanser pläderarstatens arbeisklinik. vid ,PA-rådel. Psykologisk yrkesrådgivning AB. /SR, TCO-S och LO för enlokalisering av institutet lill . Kommuns näringspolitiskadelegation och i förordar somlokaliseringsort. Institutet förpedagogisk-psykologisk konsultverksamhet AB, , finner vara denlämpligaste lokaliseringsorlen. Riksdagsmannen atl institutet bör lokaliseras lill . psykologbyrå AB anserMalmö/vara en lämplig lokaliseringsorl för institutet. framför atl lokaliseringen av institutet är avunderordnad belydelse i och med alt det praktiska metodutvecklingsarbetetkommer att bedrivas decentraliserat, vilket anses vara mest väsentligt isammanhanget. FöQande sammandrag av anförda skälför lokalisering till viss ort kan göras: - stort antal institutioner ochorgan som driver eller planerar forskningsinsatser med direkt anknytning tillproblemområden inom AMl:s verk-samhetstält. 1978/79:216 25 - vidlärarhögskolan i befintlig ulbildning av personal vidarbets-vårdsinstitul - i sammanhangetrelevant utbildning som bedrivs vid psykologiska institutionen och socialhögskolani Göleborg, - erfarenhetsresursersom finns vid i och där, - projektetLindholmen AB, som syftar till en samverkan "på lika villkor" mellanulbildning, forskning och produktion - handikappforskning(speciellt syn- och hörselskadade samt rörelsehindrade) har haftetl centrum i , - Ulleråkerssjukhus behandlingsforskning rörande alkohol- och narkotikaberoende. - den pågåendeutbyggnaden av arbelspsykologin i . - universitets-och högskoleakliviieter med relevans för institutets verksamhet förekommer istor utslräckning. - erfarenheternahos personalen vid psykologbyrå AB kan tillvaratas - borde ha allaförutsättningar att bli en bra lokaliseringsorl - länhar förbigåtts vid tidigare utlokaliseringar av statliga verk - sammanslagningenav statens arbeisklinik (STAK) och Psykotekniska insiitutet vid Stockholmsuniversilel (PTl) är en omorganisation av två i befintliga statligainstitutioner, ej någon nytillkommen statlig verksamhet - nära samarbetemed AMS -samarbele bl.a. idokumenlalionsfrågor med arbetslivscentrum, - samverkan meden rad myndigheter i - samverkan medforskning, utveckling och utbildning för inslitutetsverk-samhel som bedrivs hoselt stort antal organ i - ändamålsenligalokaler för institutet finns tillgängliga - den samladeerfarenheten hos personalen vid PTl och STAK måste tillvaratas. Personalen ärbosatt i . Utredningens bedömning av olika intressenssynpunkter kommer att ges nedan under punkt 6. Ulredningens slutsatser är förankradei NYR:s ar- 1978/79:216 26 belsgiupp för del centrala institutet med företrädare förSACO/SR, TCO-S, Psykotekniska insiitutet vid och statensarbeisklinik. Arbetsgruppen och därmed representanterna förde berörda fackligaorganisationerna står bakom här redovisade slutsatser och rekommendationer. Utredningen finner mol bakgrund avvad som tidigare anförts angående institutets uppgifter och kontaktbehov att ihuvudsak föQande aspekter bör ligga till grund ställningstagande ilokaliseringsfrågan. I Samarbete med AMS Samai-bele med AMS är. jämsides medsamverkan med arbetsmarknadsinstituten, institutets dominerandekontaktaktivitet. Detta gäller såväl institutets ledningsgrupp som utbildnings-och utvecklingspersonal och kan tidsmässigt uppskattas lill avinstitutets tidsresurser. Samarbetet måste bygga på täta och fortlöpandekontakter (som till mycket stor del kräver personliga sammanträffanden). Detomfattar samtliga steg i utvecklings- och utbildningsverksamheten frånplanering över genomförande till att omsätta resultaten av institutetsverksamhet i praktiska sammanhang, Samarbelet i dessa avseenden är ettofrånkomligt krav. inte enbart ur innehållssynpunkt, utan även med hänsyn tilladministrativa spörsmål, efiersom AMS utfärdar anvisningar tillfältorganisationen. Ur dessa aspekter är den av bästalokaliseringsorten för det centrala institutet. Ur denna aspekt tordelokaliseringen av det centrala institutet ej ha någon avgörande belydelse. totala tidsresurser kommer samverkan med uppskattningsvis attta i anspråk. Kontakterna med fältorganisationen fömisäller docktillgång till snabba och täta riksomfattande kommunikationsmedel. Ur dennasynpunkt skulle elt flertal större orter i hela landet vara tänkbara. III Samverkan med övriga instanser Samverkan med andra inslanser ärAMS och arbetsmarknadsinstituten har av utredningen bedömts la avinstitutets tidsresurser i anspråk (se punkterna 4.3 och 4.4): minst hälftendärav kan hänföras till kon- 1978/79:216 27 takter i , resterande del till landet iövrigt, utan klar adress lill någon speciell ort. Ur denna aspekt är del en klarfördel med en lokalisering av institutet lill . Tidsätgängen för samverkan medolika inslanser med säte i har av utredningen uppskattatslill ca en tredjedel av inslilutels totala lidsresurser. Vid annanlokaliseringsorl än minskar antingen tidsutrymmet för sådansamverkan eller för samverkan med eller bådadera beroende på tidsålgångenför resor m.m. Till bilden hör också att samverkan medarbetsmarknadsinstituten, som är spridda över hela landet, i sig kommer attkräva en relativt omfattande reseverksamhet. En lokalisering av institutet somminimerar behovet av ytleriigare reseaktivileier är därför väsentlig ureffektivitetssynpunkt. Vid annan lokaliseringsort än kan institutetspersonal komma att tillbringa av sin arbetstid på andra orter äninstitutets förläggningsort vilket betänkligt skulle begränsa effektiviteten. Institutet skall, som tidigare sagls, bygga på ensammanslagning av delar av den verksamhel som bedrivs vid statensarbeisklinik och vid . Det äralltså inte frågan om någon ny statlig inrättning ulan etl lill namnet nyttinstitut tillkommet genom sammanslagning av redan existerande verksamhel. skall kunna fungera effektivt från starten, vilket är ennödvändighet, inte minst med tanke på utbildningsverksamheten, som i sin tur ärintimt förknippad med utvecklingsverksamheten, måste de samlade erfarenheternahos personalen vid dessa inslilulioner kunna tillvaratas. En eventuellutlokalisering skulle väsentligt minska effektiviteten särskill i starten.Personalen vid de båda inslitulionerna är bosalla i ochkommer knappast atl ha reella möjligheter atl flytta. Den troliga utvecklingenvid en eventuell utlokalisering är alt denna personal antingen söker sig tillnågot lokalt eller övergår till annan verksamhet inomStockholmsområdet. Den försvagning av verksamhelen som därigenom skulleuppstå talar också mol en lokalisering utanför . Ett av de skäl som framförts föratt sammanföra delar av verksamheten vid statens arbeisklinik och Psykotekniskainstilulet vid till etl centralt institut, har varit enönskan att med bibehållen kostnadsram få till stånd en effektivitetshöjning.Enligt utredningens mening lorde del ej vara möjligl atl ulan kostnadsökningarupprätthålla ambitions- Prop.1978/79:216 28 nivå "effektivitetshöjning" - och heller inte eni förhållande till nuläget oförändrad effektivitet - vid en lokalisering avinstitutet långt utanför . En försiktig uppskattning avkostnadsökningen vid oförändrad ambitionsnivå ligger, enligt ulredningensbedömning, i närheten av . Kostnadsökningen är i huvudsak hänförlig tillpersonalkostnader och utgifter för resor och traktamenten. Utredningen finnersåledes att ur ekonomisk synpunkt har slora fördelar somlokaliseringsort. Statsmakterna anför i samband med1973 års omlokaliseringsbeslul (prop. 1973:55, InU 1973:22) belräffande denframtida omlokaliseringen av statlig verksamhet att man "genomföreliggande förslag har nått gränsen för vad som är möjligl atl utlokaliserafrån . Någon yllerligare omlokalisering av centrala slatligamyndigheter i de former som har föreslagits i de två utlokaliseringsetappernabör därför inte ske. Det är dock naturligt att lokaliseringen av nytillkommandestatlig verksamhet från fall till fall prövas mol bakgrund av statsmakternasövergripande regionalpoliliska målsättningar. Om så bedöms lämpligt bör ocksåytleriigare tillväxt av centrala myndigheter kunna föriäggas utanförStockholmsområdet." Utredningen anser, som tidigarenämnts, all det centrala institutet ej är all betrakta som nytillkommen statligverksamhel, utan som en samordning och utveckling av den verksamhel sombedrivs vid statens arbeisklinik och vid Stockholmsuniversitet, båda med säte i och med slalen som huvudman. Alt laställning till specifika aktuella lokaliseringspolitiska förslag har ej varitutredningens uppgift. Uppdraget gäller, enligt tilläggsdirektiven, alt belysalokaliseringsfrågan med hänsyn tagen till institutets uppgifter ochkontaktbehov. VII SpeciFika forsknings-, utvecklings- och utbildningsaktiviteter Del centrala institutet tilldelasen problemövergripande, samordnande funktion vad gäller utveckling ochutbildning. Det praktiska metodutvecklingsarbetet och merparten avutbildningsaktiviteterna förutsattes äga rum vid arbetsmarknadsinstituten.Utvecklings-, forsknings- och uibildnings-aktiviteler som f n. bedrivs på någonort, kan enligt utredningens mening ej åberopas som skäl för en lokalisering avinstitutet till dessa orter. Ej heller är behovel av utrednings- och/ellerforskningsprojekt som belyser en speciell regions problem rörande t.ex.sysselsätlningsfrämjande åtgärder någon godtagbar motivering i dettasammanhang. Sådana problem bör snarare belysas inom ramen för resp.länsorganisation. Prop.1978/79:216 29 Ulredningen finner sålunda attspecifika forsknings-, utvecklings- och ulbildningsaktiviteler ej kan åberopassom skäl för lokalisering till någon speciell ort i landet. 7 Rekommendation och motivering Mol bakgrund av del anförda finnerutredningen sammanfattningsvis alt en lokalisering av det centrala instilulettill är nödvändig. Motiveringen härför ligger i allinstitutets samarbete med AMS måste bygga på täta och fortlöpande kontakter,som kräver personliga sammanträffanden och som uppskattningsvis kommer all taca av institutets tolalresurser i anspråk. Övriga samverkansbehov medmyndigheter och andra organ i som också kräver fortlöpandepersonkontakter, uppskattas lill . innebär atl ca en tredjedelav institutets totala lidsresurser upptas av aktiviteter som, för atl fungeraeffektivt, kräver personalens fysiska närvaro i . Ingen annan ort. eller region, ilandet kan ge samma bredd i fråga om samverkans omfattning och därigenom främjainstitutets mångfasetlerade uppgifter. Samverkan medarbetsmarknadsinstituten är den andra dominerande aktiviteten för institutetspersonal. Den tar av tidsresurserna i anspråk, samverkan med andraorgan på andra orter än , ytterligare . Tolall åtgår såledesca av institutets totala resurser till samverkansaktiviteler med olikaorgan som är geografiskt spridda över hela landet. Samverkan med kräver enrelativt omfattande reseverksamhet för institutets personal oavsettlokaliseringsorten för det centrala institutet. En lokalisering som minimerarbehovet av ytterligare reseaktivileier är påkallad ur effektivitetssynpunkt. Vid annan lokaliseringsorl änStockholm kommer institutets personal beroende på lokaliseringsort atttillbringa ända av sin arbetstid på andra orter än institutetsförläggningsort. Annan lokaliseringsort än Stockholmkommer- under förutsättning att ambitionsnivån för verksamhelen skallbibehållas - att öka personalkostnaderna och kostnaderna för resor meduppskattningsvis . Institutet bygger på ensammanslagning av delar av den verksamhet som f n. bedrivs vid statensarbeisklinik och , båda med säte i . Atttillvarata de samlade erfarenheterna hos personalen vid dessa tvåinstitutioner är en annan effektivitetsaspekt, som är av speciell belydelse iinitialskedet av omorganisationen. Prop.1978/79:216 30 Utvecklings-, utbildnings- ochforskningsaktiviteter som f n. bedrivs på nägon ort. eller en speciell regionsproblem rörande l.ex. studier av sysselsättningsfrämjande ålgärder, utgör intenödvändigtvis motiv för en lokalisering av institutet till en speciell orteftersom de kan beaklas inom ramen för regionall utvecklingsarbete. 1978/79:216 31 Inkomna skrivelser till NYR kommuns näringspolitiska delegationens skrivelse Av beslut, (AU1978/79:20) regeringens proposition (prop. 1978/79:73) och NYR:s belänkande(DsA 1978:3) framgår det att det centrala kommer att få fyra huvuduppgifter: 1) Samordna och hålla samman verksamhetenvid arbetsmarknadsinstituten (). 2) Samverka med andra organ. 3) Svara förvidareutbildning. 4) Svara för dokumentation och informationsspridning. Under rubriken samordning framhålls behovet av bättreuppföljning av den praktiska verksamhelen. Som särskilt viktigt anges altinstitutet verkar för en rehabiliteringsforskning utifrån eltarbetsmarknadsperspekliv. Vidare poängteras behovel av ökade kunskaper omeffekler för individ och samhälle av olika arbelsmarknadspoliliska åtgärder. Enviktig uppgift blir därför alt föQa upp de sökande samt analysera orsakema tillmisslyckanden och hinder. Det centrala institutels verksamhel innefattar samverkanmed andra organ som berörs av väglednings- och rehabiliteringsinsatser förenskilda individer. Institutet bör också arbela med frågor som gällerindividens förhållanden på arbetsplatsen och åtgärder där för att underlättaför den enskilde alt få eller behålla arbele eller förbereda sig för utträdepå arbetsmarknaden. Anpassningsverksamheten bör föQaktligen ägnas stort inlresse.Forskningsinsatserna skall vara klart inriktade på den praktiska verksamhetenmed vägledning och rehabilitering. Del är angeläget att verksamheten vidinstitutet avgränsas från den arbetsmarknadsforskning som utförs av andraorgan. Det centrala institutet ges vikligaoch omfattande utbildningsuppgifter. Institutet skall utveckla och drivavidareutbildning inom området yrkesinriktad rehabilitering för personal,främst vid arbetsmarknadsinstituten, men även för förmedlingspersonalen. 1 fråga om dokumentation och informationsspridningkonstateras atl del f n. finns brister i utvärdering, dokumentation ochinformationsspridning kring försök med nya metoder och arbetsformer sominitieras i fältorganisationen. Det centrala institutet skall la lillvara/hjälpa till alt utveckla och genomföra sådana initiativ samt svara fördokumentation och informationsspridning. Dokumentationsverksamheten harförutsatts bli knuten till arbetslivscentrums dokumentationssystem. 1978/79:216 32 Enligt beslul skallgenom en särskild utredning klargöras möjligheterna atl föriägga del centralainstitutet utanför och, om så visar sig möjligl, undersöka vilken orteller vilka orter som är tänkbara med hänsyn till institutets uppgifter ochkontaktbehov. Vidare har uttalat atl, om utredningsarbetet leder framtill atl förläggning till är nödvändig, bör skälen härföranges. En lokalisering tillStockholmsområdet är nödvändig endast om del kan visas atl institutet omöjligenkan fullgöra sina uppgifter utanför . Med den bakgrunden kan man slåfasl alt institutets uppgifter när del gäller att hålla kontakt med och föQaverksamheten vid kan fullgöras från i stort setl varje ort med fungerandepost-, lele-, land- och flygkommunikationer. Däremot kräver initiativ-,utvecklings- och samverkansuppgifterna en geografisk närkontakl medforsknings- och utrednings-institutioner saml praktisk verksamhet inomnäringsliv och arbetsmarknad. På liknande sätt måsle sina utbildningsuppgifter ha tillgång lill personal- ochlokalresurser vid eller i nära anslutning till utbildningsinstitutioner. Som kommer att visas i del följandekan samtliga de angivna kraven uppfyllas i . I finns ett stort antalinstitutioner och organ som driver eller planerar forskningsinsatser med direktanknytning till de problemområden som ligger inom arbetsmarknadsinstitutensverksamhetsfält. Inom sektorn rehabilitering universitet.Verksamheten vid inslilulionen är kopplad lill såväl grundutbildning,forskarutbildning som sjukhusvård. Institutionens olika avdelningar hardessutom etablerat samarbete med olika teoretiska och kliniska institutionersom medicinska fakulteten, med inslilulioner inom teknologi ochbeteendevetenskaper samt med skilda samhällsorgan och förelag. Institutionensforskningsverksamhet rör sektorer som behandlingsmetoder inom arbetsterapi ochsjukgymnastik, rehabiliteringsåtgärder vid olika sjukdomstillstånd, lekniskahjälpmedel, ergonomiska problem med hänsyn till handikappade,motivalionsfaklorer hos handikappade samt stress- och kärlfunktion. Inom institutionen ligger dessutomavdelningen för handikappforskning som arbetar med all klarlägga och ulredafaklorer som gäller sociala sammanhang, byggd miljö och tekniska åtgärder sompåverkar handikappade individers situation saml att förbättra förhållandena förden handikappade med hjälp av ny teknik och lämpliga ålgärder. Forsknings- ochutvecklingsarbetet är fn. koncentrerat till frågeställningar kring funktionellt- anatomiska och fysiologiska problem, miljöteknik, sociala och psykologiskaproblem saml arbets- och sysselsättningsproblem. 1978/79:216 33 tilldel sist nämnda området kan nämnas att representanter för avdelningen medverkari den tvärvetenskapliga gruppen vid som bedriverforskningsverksamhet rörande rörelsehindrade elevers skolsituation. Den psykiska rehabiliteringen äginas stort inlressevid rehabiliteringsverksamheten inom (LS). Man har där söktstudera och angripa de problem som ligger i bristen på kontinuitet i övergångenfrån vården till arbetslivel och då utgått från del förhållande atl enbetydande del av klienterna i prövnings/träningsverksamheten också återfinns ipa-lienQoumalerna vid . Vid LS har man med goda resultatbyggt upp en förträningsverksamhet som gjort patienterna väl skickade attslussas åter ut i samhället. LS har också åtagit sig en förträningsverksamhetav patienter som avses slussas över till skyddad verkstad. Detla är entidsödande verksamhet som normalt inte ryms vid den ordinarie prövnings/träningsverksamheten. I mån av resurser avser man att vid LS arbeta med frågorkring de problem och förutsättningar som kopplas till att få och behålla eltarbete. I detta utvecklingsarbete - liksom i övrigl arbete vid och kringrehabilile-ringsverksamheten vid LS - är arbetsterapeuter mycket aktivtengagerade. Vid LS utförs dessutom forsknings- och utvecklingsarbete inriktatpå personer med alkohol- och drogproblem. Inom det medicinska området finns även i övrigtbelydande FoU-resurser som kan "spärra" ell centraltmetodutvecklings- och forskningsinstitut. Ett yrkesmedicinski centrum är under uppbyggnad vidSahlgrenska sjukhuset. Till denna verksamhel avses knytas enheter inom bl.a.yrkespsykologi, yrkesallergi, yrkesaudiologi, yrkeslungmedicin,yrkestoxiologi, yr-kesorlopedi, yrkesergonomi och yrkesneurologi. Samtliga dessaenheter avses repliera på de resurser som finns vid motsvarande moderklinikerinom Sahlgrenska/. Idetta sammanhang skall också nämnas de resurser som finns inom företagshälsovårdenvid bl.a. de större företagen i regionen: , SKF och Svenska Varv.