prop · G20399 · 1978-12-31 00:00:00 — Mellan TFD och BFR är praxis att TFD stöder FoU-arbeten somberör huvudlrafiklederoch därtill knuten irafikavveckling medan BFR bevakalFoU-frågor som berör lokala irafiknät, anpassning av Irafiknät och bebyggelsesamt miljöproblem i tätbebyggelse. Ett annal forskningsslödjande organ med vissanknyining till transportområdet är arbelarskyddsfonden. Blandde särskilda statliga institutioner som har UU huvuduppgift att bedriva egenoch uppdragsfinansierad FoU på transportområdet ålerfinns i första hand VTI,vidare flygtekniska försöksanstalten och statens skeppsprovningsan-stalt. VTIbedriver FoU-arbele främsi inom vägtransportområdei. Verksamheten avser tillslörsla delen tillämpad forskning, men även utvecklingsarbete 1978/79:99 189 FoU-verksamheten vid VTI finansieras lill ungefär hälftengenom uppdragsverksamhet. Jag återkommer till verksamheien vid VTI i avsniii9.1.4. Flygtekniska försöksanstalten bedriver FoU-arbele inom flygområdei meduppgift att främja utvecklingen av flygtekniken inom landet. Statensskeppsprovningsansialt har lill främsla uppgift att utföra provningar ochundersökningar av betydelse för skeppsteknik och sjöfart. Vidsidan av de särskilda FoU-instilulionerna pä transportområdet kan nämnasstatens geotekniska institut som utför FoU-arbele av belydelse inom bl.a.vägområdet. Institutets verksamhei finansieras lill övervägande del genomuppdragsverksamhei - främst för vägverkel. Avde nämnda institutionerna lillhör Iransportforskningsdelegationen, statens väg-och trafikinstitut samt statens geotekniska institut kommunikationsdepartementetsansvarsområde. Flera statligaförvaUningsmyndigheter bedriver egen utvecklingsverksamhet. Del gäller statensjärnvägar, statens vägverk, sjöfartsverkel, luftfartsverket och statenstrafiksäkerhelsverk som alla tillhör kommunikationsdepartementetsansvarsområde. Däruiöver är dessa myndigheter uppdragsgivare för FoU-arbetenvid olika institutioner och förelag. Inom väg-, luftfarts-, järnvägs- ochsjöfarisområdena sker dessulom FoU-verksamhet genom internationellaorganisaiioner. I fråga om trafikens miljöpåverkan bedriver eller slöder iförsia hand och statens vägverk sädan forskning.Naturvårdsverket slöder främsi forskning kring vägtrafikens buller ochluftföroreningar, bl. a. som underiag för utformning av lekniska bestämmelseroch normer. Bland enskildaorganisationerochföretagsom är inriktade på transportforskning kan nämnas Ingenjörsvetenskapsakademiensiransportforskningskom-mission (TFK). TFK gör undersökningar och ulredningar pädel transport-tekniska och iransporlekonomiska området. Statsbidrag ulgär inlelill verksamheien men regeringen utser ledamot i styrelsen för TFK. I dettasammanhang kan även erinras om det omfattande FoU-arbete som bedrivs inombilindustrin. Delta gäller i försia hand pä del lekniska området men betydandeinsaiser görs även i fräga om utveckling av nya transportsystem. Vidare kanerinras om den verksamhei som bedrivs inom irafikförelag, konsultföretag etc. Enligi min mening är delväsentligt all FoU-verksamheten på transportområdet ytteriigare utvecklas. Jagkommer också i det följande atl föreslå en förstärkningav forskningsinsatsemapå vissa omiiden. En angelägen uppgift enligt min mening är all höjakunskapsnivån beträffande möjlighelerna all avhjälpa de brister iiransporiförsörjningen som f n. finns bl. a. när det gäller den kolleklivairafikförsörjningen och i fråga om vissa grupper i samhällel -t. ex. dehandikappade. Ettannat angeläget FoU-område gäller begränsning av trafikens negativa effekter.Del gäller trafikolyckor, luftföroreningar, energiförbrukning, buller 1978/79:99 190 Kunskapema är f n. brislfäUiga vad gäller kosinaderna för ocheffekierna av olika ålgärder och kombinationer av ålgärder. Vidare behövs ökadekunskaper om de lekniska utvecklingsmöjligheterna för olika transportmedel.Den fortsatta inriktningen av FoU-verksamheten på energiområdet behandlas avstatsrådet i förslag liil riktlinjer om energipolitiken. 1 sammanhangetkan ocksä nämnas att trafiksäkerhetsulredningen i sin övergripande översyn larupp även frägor som rör forskning inom irafiksäkerhelsområdet. ÖkadFoU-verksamhel anserjag vidare angelägen när det gäller atl belysatransportsystemets betydelse för att uppnå vissa övergripande mål - I. ex.inom regionalpoliliken. Under senare är har i FoU-insatser i ökadutsträckning ägnats persontransporternas belydelse för den regionala utvecklingen.Del finns enligt min mening anledning au uppmärksamma även godstransporternasbelydelse i detla avseende. Transporternaseffekliviiel kan som jag ser det förbättras på olika sätt, t. ex. genom ökadsamordning mellan olika transportmedel. Här föreligger enligt min mening eilbehov av ytterligare FoU-insatser för au klariägga vilka typer av iniegreradetransportsystem som är lämpliga all ulveckla. Väsentligt är härvidterminalsyslemels uiformning, t. ex. vad avser lokalisering, hante-ringsulrusiningoch organisation. Somframgått av del föregående föreligger en rad områden inom vilka jag anser au enfortsatt FoU-verksamhet är angelägen. Genom de program och planer somsuccessivi utarbetas av TFD erhålls ell mer detaljerat underlag för fortsattainsaiser på transporiomrädei. TFD upprättar bl. a. särskilda FoU-program somgäller för en treårsperiod i laget. Det senasle programmel utarbetades underhösten 1978 och avser perioden /80-1981/82. För au planmässigt kunna bedömaforskningsinsatsernas inriktning och fördelning på , , hardelegationen ocksä lålil ularbeta en s. k. perspektivplan. Arbelel med dennaslutfördes . 1 planen har utblickar gjorts över framlidautvecklingsmöjligheter pä sikt dels inom Iransportsektorn, dels inom andraområden av betydelse för utvecklingen inom denna sektor. Mol denna bakgmnd hardiskuterats olika problemområden, forskningsbehov- och tänkbaraforskningsområden. Perspekiivplanen bör kunna uigöra en grund för fortsattadiskussioner m. m. om TFD:s långsikliga FoU-verksamhel. följande behandlar jag två områden inom vilka enligt min mening särskildainsatser är motiverade. Det gäller bl. a. tätortstrafiken, vilken som en följdav de senaste årens kraftiga expansion av personbilslrafiken medfört negalivaeffekier vad avser miljö, trafiksäkerhet, energiförbrukning etc. Mot dennabakgrund finner jag det angeläget att betingelserna för den kollektivalälortslrafiken förbättras. Härvid delar jag således den s. k.KOLT-utredningens uppfattning au del föreligger ett stort behov av forskningoch utveckling pä delta område. Ett annal angeläget område som jag lidigareberörl i avsnitt 6.3 gäller anpassningen av de kollektiva färdmedlen de Prop.1978/79:99 191 Som jag lidigare redovisal har HAKO-ulredningen understrukit behovei avFoU när del gäller sådana anpassningsätgärder på handikappområdet som bl. a. avlekniska skäl inle är möjliga alt genomföra . KOLT-utredningenpåtalar i sitl betänkande behovei av au den fortsalla FoU-verksamheien inriklaspå projeki som inle enbart registrerar förhållanden inom iransfKJrtomrädelulan även förklarar dem och beskriver deras konsekvenser. Brisler i delkollekliva transportsystemet och effekierna härav bör således studeras medavseende på hushällens möjligheler all välja bostadsområde och på enskildahushållsmedlemmars möjligheter att nä arbetsplatser, service m. m. Särskilduppmärksamhet bör ägnas ål gamlas och barns förflyltningsmöjligheter. Vidarebör enligt utredningen hushållens ekonomiska förutsättningar all lillgodosehushällsmedlemmarnas transportbehov bli föremål för närmare siudier. Utredningenunderstrykeralldet f n. saknas en meromfaitande forskning inriktad pä allsiudera resursåtgång med avsende pä bl. a. energi, mark och samhällets ekonomii övrigt vid olika utformning av bebyggelsen och vid olika fördelning mellanbil- och kollektivtrafik. Man anser det därför angelägel med forskningsprojektsom bl. a. behandlar föruisätiningarna för all genom sladsbyggandet påverkatransportarbetet. Det anses vidare angeläget all som underlag för planeringenvisa vilka konsekvenser ulrym-mesfakiorn kommer alt få och visa hur olikaalternativ och målsättningar för standarden (tätheten) i bebyggelsen päverkarde ekonomiska fömlsältningarna all bedriva kollektivtrafik. KOLTförordar en intensifierad forskning och utveckling av metoder och hjälpmedelsom möjliggör beskrivningar av nuläge och alternativa bebyggelseplaners ochandra åtgärders konsekvenser. Till detla arbeie hör alt ulveckla meioder för auta reda pä människors resbehov och värderingar av olika siandardfakiorer.Undersökningar i dessa avseenden börenligt utredningen på gmnd av resultatensstora belydelse för prioriteringar av investeringar och driftanslag samordnasså atl resultaten från de enskilda undersökningarna kan ges en enlydig och mergenerell tolkning. För beräkningar av resbehov och irafikanimängder i framlidenanser KOLT atl del behövs ett samordnat engagemang där statliga och kommunalamyndigheter medverkar lill alt en allmänt accepterad metodik ochberäkningsteknik för irafikprognoser ulformas. Planering av linjenäi förkollektivtrafik och anropssiyrd irafik behöver enligi KOLT underiättas ocheffektiviseras genom forisaii utveckling av s. k. optimeringsmodeller. Enutveckling av enkla hjälpmedel, som kan underlätta utvärderingar avförändringar i exempelvis trafikulbud eller linjenät anses angelägen. Prop.1978/79:99 192 Pådel lekniska områdel förordar KOLT en salsning på FoU- och provdriftsverksamhetsom rör irafikledning och kommunikalion mellan fordon och trafikledare. Denförväntade utvecklingen mot ökad användning av olika former av anropssiyrdtrafik och mol en samordning av linjetrafik, skolskjuts och färdtjänst m. m.,gör del enligt ulredningen angelägel att ulveckla billiga tekniska hjälpmedel,bl. a. olika informalionssyslem. Uppmärksamhei bör vidare ägnas ål utvecklingav hjälpmedel för information lill trafikanterna, förbällringar av fordonensav- och påsligningsanord-ningaroch uiformning av betalningssystem. KOLT anserdet ocksä angeläget all del mer långsiktiga FoU-arbetet som bedrivs i olikadelar av världen i fråga om utveckling av fordon för kollektivtrafik följs medstor uppmärksamhet. Jagdelar, i Ukhet med flertalet remissinstanser, i huvudsak KOLT.s uppfattningbeträffande den önskvärda inriktningen av fortsatta FoU-insatser påtätortstrafikens område. 1 sammanhanget villjag emellertid erinra om all fleraav de FoU-områden som KOLT i väsenlliga delar redan blivit föremål förtillämpad forskning, bl. a. genom TFD:s försorg. Som exempel kan nämnas detsamnordiska s. k. NORDKOLT-projekiei som avslutats. Projektet behandlarolika tänkbara framlida system för trafikförsörjning i tätorter av olikastorlekar. Man har även analyserat trafikanternas värdering av resslandard samlolika möjligheler lill automatisering och trafikinformation. Isammanhanget villjag också erinra om alt staien bidrar med 1,5 milj. kr. förförsöksverksamhel med ett nyll bussyslem i . Systemet som utvecklats avVolvo medför att en buss med elektronikens hjälp kan göra en mjuk inbromsningoch köra nära särskilda trafikplatser i nivå med bussens golv. I en andra etappav försöket kommer ett nylt miljövänligl och energisnäll drivsystem alt testas.Regeringen har vidare i prop. 1978/ 79:100, bil. 17 föreslagit en förstärkningav bidraget lill STU varigenom programmel Kollekliva transporter får enresursökning med ca 2 milj. kr. Genomfördaoch pågående FoU-projekt är enligt min mening av stor belydelse som underiagförden fortsatta planeringen och utbyggnaden av den kollektiva tätortstrafiken.Jag anser dock att ytteriigare insatser är motiverade ochföreslåran3,5 milj.kr. anslåsför ökad FoU-verksamhet på detta område. Dessa medel bör delsanvändas för framför allt probleminriktad forskning och metodutveckling, delsför försöksverksamhet med nya Irafikformer. KOLTanser alt del bör ankomma främst på statens planverk, statens vägverk ochstatens trafiksäkerhelsverk att tillsammans med ochSvenska följa FoU-verksamheten inomkollektivirafikområdet och utarbeta erforderiiga anvisningar och generelltanvändbart kunskapsunderlag för kollektivtrafikplanering. Jag delar den uppfattningenmen vill framhälla alt uppgifien att genom stöd lill FoU ta framkunskapsunderiag bör ligga pä TFD. Detla är naturligt bl. a. med tanke på atlde vikligaste avnämama när det gäller FoU på 1978/79:99 193 kollekiivtrufikområdei finns represenierade inom dekommilléer som TFD inrullar för projektverksamheten. Av delta följeruiihuvuddelen av de medel jag föreslagil för ökad FoU-verksamhel bör administrerasav TFD. Somjag lidigare framhållil är VTI del cenlrala slailigaforskningsorganei på vugirufikområdei. VTI besiuer en kompelens på olikaområden som ger möjlighel alt behandla projeki ur en ivärvelenskapligsynvinkel. Inslilulel hur successivi vidgai sin forskningsprofil lill all äveninnefatta vissa delar av kollekiivirafikområdei. Föraiisvara mol marknadensbehov av FoU-ljänster hur institutet i de senuste årens anslagsframslällningarframhållil behovei av medel för au kunna bedriva en viss grundforskning pädella omräde. Jag delar insiiiuieis uppfaUning au della aren angelägen uppgift.Mot denna bakgrund \ill jag förorda att inslilulel erhåller särskilda medel förulökad FoU-verksamhel inom kollekiivirafikområdei. A v det totala anslagel for forskning och uneckling påkoUektivirafikområdet på 3,5 milj. kr. bör mol bakgrund av del föregående 2,5milj. anslås UU TFD och 1,0 milj. kr. Självklart kan VTI också -liksom andra FoU-organ - få bidrag från TFD för särskilda forskningsprojektinom området. Jag förutsäUer au ett nära samarbele kommer lill siånd mellan VTIoch TFD i syfte all tillskapa en så effekliv FoU-verksamhel-som möjligl. Jagålerkommer i avsnilt 9.1.4 lill den lolala anslagsberäkningen för VTI förnäsla budgetår. 1 avsniii 6.3 Handikappanpassad kolleklivirafik konslateradejag all de handikappanpassningsälgärder som av bl. a. tekniska skäl inte ärmöjliga all genomföra f n, i enlighel med förslag, bör bliföremål för en intensifierad forskning och utveckling. Detta gäller bl. a.ytterligare utveckling av iransponsiolen, utveckling av lyftplatior ellerliknande anordningar för alt mllstolar skall kunna tas ombord på färdmedlensaml anordningar för förankring av rullstolar under färd. Som jag nämntlidigare pågår i vissa avseenden redan ell sådani arbele. .Även om del redan pågår eu värdefulli ulvecklingsarbetepå området finns dei således angelägna projeki som bör påbörjas så snart sommöjligl. Jag föreslår därför an 1,5 milj. kr. anvisas,för ulökal forsknings-och utvecklingsarbele inom handikappområdet. I likhel med vad jag harföreslagil avseende medlen för forskning inom kollekiivirafikområdei börforskningsmedlen inom handikappområdet adminisireras av TFD. Jag ulgår dockifrån au eii nära samarbele kommer lill stånd mellan delegationen och den nya myndighei-iransportrådel-sombl. a. kommer alt få lill uppgift all svara för samordningen avhandikappanpassningen av de skilda färdmedlen. Jag ålerkommer lill deua iavsnitt 10. Inom VTI finns en viss kompelens när del gäller handikappforskningvilkel jag ålerkommer till i avsnitt 9.1.4. 13 1978/79. .\> 99 1978/79:99 194 på kollekiivirafikområdei gäller självfullei uven i deuafall au VTI bör lä bidrag frän TFD för särskilda forskningsprojekl. 9.1.4 Översyn av statens väg- och trqfikinsiinitsverksamhei och finansiering m. m. Siaiens väg- och irafikinsliiui har sedan omlokaliseringenlill budgelårel 1974/75 gåll med underskoll. a. mol denna bakgmndlillkallade regeringen en särskild uiredare med uppgift all göraen översyn av VTI och föreslå ålgärder i syfte au anpassa insiiiuieisverksamhei lill marknadsföruisätiningarna. Uiredningsresuliaiei har publiceratsi betänkandet (Ds K 1978:11) Statens väg- och irafikinslitul - verksamhet ochekonomi. Ulredningen har remissbehandlais. Eu sammandrag av ulredningensöverväganden och resullai saml av remissyttrandena redovisas i bilaga 13. Jag avser atl här först ta ställning till ulredningen omVTI. Därefter går jag in på VTl:s anslagsframslällning för budgelårel 1979/80saml behovei av resursförslärkningar. 1 Ulredningen konsialeras all forsknings- ochuivecklingsinsaiser har en vikiig uppgift att fylla för all samhällets mål ombl. a. en säker och ralionell Irafikförsörjning skall kunna uppnås. Som tidigareframgått delar jag denna uppfattning. För all VTI på ell effeklivi säll skallkunna svara mol samhälleis förändrade krav pä FoU-verksamhel behöver enligi minmening ulrymme skapas för offensiva FoU-satsningar. Remissinsianserna pekar påflera angelägna FoU-områden inom vilka VTI bör kunna få en siörre belydelse.Bl. a. kan nämnas drifl och underhåll av vägar, trafiksäkerhet, energiförbrukning,kollektivtrafik samt anpassning av de kollekliva färdmedlen lill dehandikappades behov. Även jag anser alt det är angeläget alt instituiei ägnardessa frågor ökad uppmärksamhei. VTI:sarbele inom trafiksäkerhelsområdei har under de senasle åren inlensifierals.Genom uppdrag exempelvis från styrelsen för leknisk utveckling kommerbelydande FoU-arbele all läggas ned på uiveckling av Irafiksäkerheisleknik.Vidare har inslilulel genom egna salsningar bedrivit ell relalivi omfattandearbele inom ämnesomrädei. Driftfrågor inom väghållningen kommer att få ökadbelydelse i framliden. Jag förutsätter atl forskningsbehovet inom delta områdekan lösas genom ell fortsall samarbele mellan statens vägverk och VTI. Som jag lidigare har redovisal i ansluining lillbehandlingen av KOLT:s förslag delar jag uppfattningen om behovei av utökadeFoU-insaiser inom kollekiivirafikområdei. VTI:s forskning har hiltillshuvudsakligen behandlat förhållanden på landsbygdsvägnätel. Denna inriktningsammanhänger med alt uppdragsforskningen - i försia hand FoU-uppdrag- lill övervägande del gäller landsbygdsfrågor. Kunskaps- och resursmässigi ärinslilulel väl skickal all la hand om flera akluella frågeslällningar även närdel Prop.1978/79:99 195 gullerluiorlernas väg- och galuirafik. Sålunda har inslilulel undersenare årbehandlal specifika läiortsfrågor - exempelvis fotgängarsludier, olycksriskerför olika irafikanlgrupper, manöveruirymme i gatukorsningar för långafordonskombinaiioner saml galubyggnadslekniska problem. Inslilulel har mött eupositivt gensvar från olika intressenter pä della område. För nur\'urande pågårell programarbete, där institutet planerar kommande FoU-insatser med hänsynlill bl. a. presumliva uppdragsgivares önskemål saml \erksamheien vid andra FoU-organ. GenomVTI:s siällning som ell forskningsorgan med bred kompelens inom väg-, irafik-och irafiksäkerhelsområdel finner jag del väsentligt all insiilulets resurserlas lill vara i ökad utsträckning. Samma förhällande gäller ä\ enFoU-akiiviieier för anpassning av trafiken lill de handikappades behov. \'idinslilulel finns såväl personal som uiruslning för FoU-uppgifter på detlaområde bl. a. som en följd av viss uppdragsverksamhei, t. ex. angåendehandikappade bilförares säkerhei och prövning av synfällfunklioner. Somlidigare nämnls räknar jag med atl den lidigare föreslagna ökningen avFoU-insaiser för au förbäura de handikappades trafikslandard lill viss dellillfaller VTI. Sammanlagel gör delta enligt min mening atl institutetsresultat kan förbättras samiidigi som förulsältningar skapas för en samordnadtvärvetenskaplig forskning. Närdel gäller VTl:s verksamhetsinriktning vill jag för övrigi framhälla allinsiiiuieis verksamhei bör koncentreras mol sådana FoU-områden där VTI hareller kan bygga upp unik kompelens och där del finns ell FoU-behov.Inriktningen av verksamheien bör ske i nära samarbele med institutetsviktigaste intressenter. Med hänsyn bl. a. lill de geografiska snarlika förulsäuningarnabör särskilt beakias möjligheterna till ell vidgat nordiskt samarbele för allundvika dubbelarbete. Uiredarenhar föreslagil flera smärre åtgärder - rörande VTI:s inierna \erksamheioch organisation-för all förbättra institutets ekonomi.Jag anser atl det ankommer på institutet självt atl närmare pröva dessa förslagmed målsällningen au förbäura VTl:s resultat. Jagvill i detla sammanhang uppehålla mig något vid frågan om institutets ansvarför forskningsområden där efterfrågan f n. är mycket liten. Vissaremissinsianser anser all inslilulel bör avveckla sin verksamhei inom sädanaområden. Delta gäller bl. a. vissl arbele, som är inriktat pävägbyggnadsom-rådei. Ändra remissinsianser förordar alt institutet bör, såvittdel inte kan klargöras om den vikande efterfrågan är permanent, fortsätta medden egna FoU-verksamheten inom sådana områden. Jag för min del anser all del ärnödvändigt all med hänsyn till samhällets begränsade resurser slarkl priorileraFoU-insalserna. Jag vill dock understryka alt en avveckling av etableradforskarkompetens allt efter FoU-behovens svängningar knappasl kan anses varasamhällsekonomiskl moliverai. Enligt min mening är det därför angelägel atl haen långsiktig planering. Uiredarenhar enligi sina direkliv ulföriigt behandlat samverkansmöjlig- 1978/79:99 196 hetermed andra myndigheler och insliiui. Nalurligl har härvid även blivii auöverväga instituieis organisaioriska siällning. Utredaren, liksom en bredremissopinion, anser all VTl:s siällning som ell frislående forskningsinsiiluibör bibehållas. Jag delar den bedömningen. För della lalar bl. a. de särskildaorganisaioriska och adminisiraiiva förutsäuningar som gäller inom väg- ochirafikområdel med en rad olika huvudmän och iniressenler. Jag unser därför atlgrundtanken vid insiilulets bildande om en samordnad transporlforskningfortfarande bör vara gällande. nödvändiggör enligt min mening en närasamverkan med andra verk och myndigheler vid planering av forsknings- ochulvecklingsarbele. Härvidlag delar jag ulredarens uppfattning. Likaså krävs atldubbelinvesteringar och dubblerad forskningskompeiens på iransportomrädei iniebyggs upp vid andra myndigheter och verk. Sommedel all uppnå den önskvärda samordningen förordar utredaren i försia hand enutbyggd långsiktig planering tillsammans med de viktigaste intressenterna.Remissinsianserna,däribland VTI,är genomgående posiliva lill förslagei. Ävenförslaget om växelijänstgöring mellan VTI och myndigheler som har en likartadverksamhei har i allmänhet mottagits posilivi av remissinsianserna. Jag fasiersior viki vid dessa förslag. Härigenom kan bl. a. kunskapsutbylei mellan å enasidan forsknings- och utvecklingsarbele och ä andra sidan den prakliskalillämpningen förslärkas. Ulredarensförslag au VTI och siaiens geoiekniska insliiui även fortsättningsvis börförbli frislående från varandra har lillslyrkls eller lämnals utan erinran avsamtliga remissinstanser. Jag delar denna bedömning och anseratt instituten somhiuills löpande bör pröva olika samverkansmöjligheier för all uppnå bättreresultat. Även när det gäller samarbelel mellan VTI och siaiensprovningsanslali anserjag all della med fördel bör kunna lösas informellt genomdet samarbele som redan elableruls. Erfarenhelerna under de närmasle åren fårvisa om della är lillräckligi. Flera remissinstanser, däribland VTI,lillsiyrker ulredarens förslag om en översyn av samarbetsformema mellan VTIoch iransporlforskningsdelegationen. Jag återkommer till detla i nästföljandeavsniu. VTIfinansieras dels direkl med slailiga medel, dels med uppdragsmedel.Flertalet remissinstanser, däribland VTI,delar utredarens uppfattning atl dennafinansieringsprincip bör bibehållas. Remissopinionen är dock i denna fråga inlehell enig. Sålunda anförs bl. a. uppfallningen au ersättning till VTI föruppdrag från statens vägverk och i stället bör utgåsom direkia anslag över sialsbudgelen lill insiiiuiei. Jaganser au uppdragsverksamheten är av siort värde för insiiiuiei. Genom denna fårman en angelägen koppling av forskningen lill avnämarnas behov. Del finns dockforskningsbehov som inte kan läckas på deua sätt. Jag länker härvid bl. a. päde områden som föreiräds av mindre resurssiarka intressenter samt FoU-behov somär av mer långsiktig karaklär. Enligt min uppfaiining bör därför institutetsfinansieringsprincip bibehållas. Jag ålerkommer i del följande lill bidragellill VTI för myndigheisuppgifier och egen FoU. Prop.1978/79:99 197