prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — a. läns landstingskommunoch , , och kommuner menar atl rapporten isin behandling av de regionala bibliotekens funktioner är alltförgeneraliserande, har analytiska brister och saknar långsiktiga perspektiv. Landstingsförbundel,samtliga landstingskommuner och flera kommuner, och /SR noterar alt i enlighel med sinadirektiv inte tagit upp lill övervägande frågan om huvudmannaskapet för länsbiblioteken. De flesta instanser somberör saken beklagar detla och menar all en principdiskussion hade varit avvärde. När del gäller fjärrlåneverksamhelen och härtill hörandefunklioner pekas allmänt på behovet av samverkan mellan olika kategorier avbibliotek. SÖ och de flesta kommuner understryker samarbetet skolafolkbibliotek.KB, UHÄ med flertalet underir\slanser och forskningsbiblioleksrådel m.fl.betonar nödvändigheten av samverkan forskningsbibliotek-folkbibliotek. UHÄmenar alt det bör bli en uppgift för delegationen för informationsförsörjningall i samråd med och överväga former för denna.Biblioieksijänsi ger detaljerade exempel på hur den snabba utvecklingen inomADB-områdel i olika hänseenden kan radikalt förändra bibliotekensarbetssituation och samverkansmöjligheler. Enligt rapporten är högskole- och distansundervisningens Iiiteratur försörj ning betungande förfolkbiblioteken i de nya hög-skolekommunema. Landstingsförbundel, , flera landstingskommuner och ett femtontal kommuner, . Bibliotek i samhälle och TCO understryker statensansvar vad gäller de studerandes lilleralurförsörjning och tillstyrker allmäntden av arbetsgruppen begärda utredningen i frågan. KB anför all de lokala avtalom informationsförsörjningen som föreslås i prop. 1977/78: 114 bör kompletlerasmed någon form av centrala riktlinjer för fjärtlånetrafi-ken. Länsbibliotekens insatser på biblioteksuibildningens område 1978/79:100 Bilaga 12 152 synes i slorl setl vara en okonlroversiellfråga. Detsamma gäller deras ansvar för barn- och ungdomsverksamhet och för invandrare.De synpunkler som ges i dessa frågor är i huvudsak av kompletterandearl. Rapportens förslag om insalser för handikappadeväcker däremot diskussion. Särskilt slark krifik möter förslaget atl maslerbandav alla nyproducerade talböcker skall distribueras till länsbiblioteken förkopiering länsvis. Delta bedöms vara orealistiskt och opraktiskt av sä gottsom samtliga instanser som uttalar sig i frågan. I några yttranden, bl. a.från och kommuner. läns landstingskommun ochSveriges allmänna biblioleksförening anförs all del är märkligt atl man irapporten inte berör den biblioteksverksamhet som bedrivs på landslingenssjukhus med bistånd från länsbiblioteken. Svenska kommunförbundetfinner inga skäl att tillstyrka en generell utökning av länsbibliotekens resurser. Eventuella resursförstärkningarbör i första hand användas till kompletterande medieförsörjning,referens-tjänst och fjärrlåneverksamhet, anser förbundet. En rad instanser menartvärtom atl rapporten är alltför snäv i sina beräkningar av resursbehoven ochatl de ytterligare nedskärningar som gjorts av slyrelse ärolyckliga. a. landstingskommunerna i och Västernorriandslän, , och kommuner och Bibliotek i samhälle. Fiertalelinstanser i övrigt understryker allmänt behoven av medie- och personalresurser. Statskontoret och RRVavstyrker förslagen om grundbidragoch hänvisar lill kommunalekonomiska utredningen, som förordar atl del särskildaslalsbidraget till länsbiblioteken slopas. Statskontoret utesluter inte ellspecialdestineral statsbidrag fill länsbiblioteken, men RRV förordar atlbidragen hell inräknas i det allmänna skatteutjämningssystemel. Av remissinstansernai övrigt godtar en stor majoritet rådels förslag lill stalsbi-dragskonslmktionmed grundbidrag baserat på personalkostnader. Men många av dessa anför vissareservationer och kompletterande synpunkler. Man framhåller allmänt, allfördelen med grundbidragel är atl del är värdesäkrat. framhållerflera instanser risken atl bidraget med den föreslagna fördelningen konserverarredan existerande skillnader mellan länen. Särskilt tveksamma till denföreslagna bidragskonslruklionen är, utöver sialskontorel och RRV,högskolan i , läns landstingskommun. läns landstingskommun, ,och kommuner och KLYS. Förslagel om fortsatta lilläggsbidrag hälsas mer posifivi. EndastRRV och kommun uttalar sig klart avböjande. Flera instanser pekar dock pånödvändigheten av konlinuilet också i tilläggsbidragel. Atl porto-koslnademabör utredas särskill tillstyrks av de instanser som berör frågan. 1978/79:100 Bilaga 12 153 1 anslulning lilldiskussionen om statsbidraget pekar flera instanser på all kulturrådetsulredning inle är tillräckligt djupgående för atl lösa mer långsikliga frågorrörande bibliotekens resurstilldelning m.m. En allmän biblioteksutredning krävs av h\.a. och Nordmalingskommuner, allmänna biblioteksförening, /SR och KLYS. Tanken atl enbibliotekslag vore del enda effeklivainslmmen-let förs fram av Eslövs och kommuner. Bibliotek isamhälle och /SR. En hell övervägande delav remissinstanserna understryker betydelsen av lånecentralernas verksamheioch tillstyrker den föreslagna depåbiblioleksorganisationen. När del gäller dennuvarande organisationen med tre lånecentraler, ifrågasätter dock statskontoretom en förstärkning av denna i och för sig ulgör lösningen på de problem rörandefjärrlån och depåfunklioner som redovisais i rapporten. Statskontoret saknar enprövning av andra alternativ, bl. a. en anknytning av lånecentralerna tilluniversitetsbiblioteken, och föreslår atl härmed sammanhängande frågoröverlämnas lill delegationen för informationsförsörjning för övervägande. Liksom i fråga omlänsbiblioteken framhåller SÖ skolbibliotekens intressen och föreslår allockså dessa skall kunna få hjälp med gallring av bestånden m.m. UHÄ pekar påatl depåbiblioteken skulle avlasta forskningsbiblioteken viss utlåning; närdel gäller den föreslagna depån i anförs all ocksåuniversitetsbibliotekets depåbehov bör beaktas i sammanhanget. Forskningsbiblioteksrådeterinrar om att statliga depåresurser, inie minst för de storauniversitetsbibliotekens räkning, redan tidigare aktualiserats och alldepåfrågorna eventuellt bör bedömas i etl gemensami sammanhang. Av de instanser somkommenterat depåernas förläggninglill lånecentralerna i , och lillslyrker etl irelliotaldella förslag, medan tre avstyrker, nämligen och kommuner,som förordar depåer i varje län, och TCO, som menar atl depåema bör varanärmare kommunbiblioteken. När del gäller rapportensberäkningar av behov av lokaler, medier och personal för fjärtlåne- ochdepåverksamhelen framhåller kommun atl uppskattningen av lokalkostnadernaär hell inadekvat och måsle tredubblas. läns landstingskommunifrågasätter om de lokala biblioteken har personal för den föreslagnautgallringen och överföringen av 1 miljon band till depåerna. Biblioteki samhälle menar atl personalstyrkan vid depåbiblioteken är beräknad iunderkant. Föreslagna ökningar av inköpsanslagen och lånecentralernasbibliografiska utrustning tillstyrks av de instanser som yttrar sig i frågan. I rapporten framhålls atllånecentralerna genom dataterminalerbör anslutas lill LIBRIS-systemet vid forskningsbiblioteken. Ingen instansmotsätter sig detta. 1978/79:100 Bilaga 12 154 len av att både Bibliotekstjänsts datasystemBUMS och LIBRlS-syslemei görs tillgängliga för såväl forskningsbibliotek somfolkbibliotek. Rådet föreslår etl samordnat system med uppringbara terminaler.Biblioteksljänst föreslår vissa ADB-baserade rutiner för beslåndsregisireringoch utlåning. Det statliga finansieringsansvaretför lånecentraler och depåbibliotek understryks av elt flertal instanser.Ingen av de instanser som yttrar sig i frågan motsätter sig ett statsbidrag avföreslagen typ. Delta gäller också RRV, som uttryckligen förklarar sig inte hanågra erinringar beträffande förslaget angående statsbidrag fill lånecentralerinkl. Förslagel all deekonomiska villkoren skall regleras i etl avtal mellan staten och berördakommuner tillstyrks av de instanser som yttrat sig på denna punkt. Vidsin beräkning av medelsbehovet för /80 har slalens kulturrådutgått från förslagen i den redovisade rapporten rörande regionalabiblioteksuppgifler. Rådel har emellertid övervägt en lägre nivå för bidragenvid reformens genomförande än vad arbelsgmppen föreslår. Rådel beräknarpreliminärt behovei av antalet gmndbelopp lill länsbiblioteken lill sammanlagt 126. Hämtöver föreslår rådet ienlighet med arbetsgruppens förslag att medlen för tilläggsbidrag höjs med920000 kr. Förslagen innebär en ökning av medelsbehovel för /80med sammanlagt . När del gäller de tre lånecentralerna understryker rådel nödvändighetenav att dessa bereds möjlighet till kontinuerliga inköp av litteratur, inleminst referenslitteratur. Rådet ansluter sig till arbetsgruppens förslag atlknyta depåbiblioteksfunklioner lill lånecentralerna. Preliminärt bedömer dockrådel det möjligt att starta uppbyggnaden av depåbiblioteken i en mindre skalaän den föreslagna. Medelsbehovel för lånecentralernasfjärrlånefunktion anges i särskild skrivelse lill 890000, 889000 resp. ,sammanlagl , en ökning med . Reformkostnaden fördepåbiblioleksfunklionen beräknas för fill 1 milj. kr. Härtillkommer engångskostnader på . Den sammanlagda ökningen av medelsbehovetunder denna anslagspost uppgår därmed lill . Länsbibliotekens ochlånecentralernas insatser kompletterar på ett betydelsefullt säll den lokalabiblioteksservicen. Genom det regionalt uppbyggda fjärriånesystemet blir detsamlade mediebeståndet landet över i princip tillgängligt för varje låntagareoavsett bostadsort. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 155 tioner från de regionall verksamma biblioteken stödssamtidigt litteralurförsöriningen på lokal nivå. 1 samverkan medreferenstjänslen blir dessa funktioner en viktig del av folkbibliotekensservice till de enskilda lånlagarna. Länsbiblioteken haräven vissa rådgivande funktioner. Jag vill särskilt framhålla de insatser somgörs från länsbibliotekens sida vid upprustningen av mediebeslånden på de lokalabiblioteken. Här kan också nämnas den utbildning som anordnas regionall i länsbibliotekensregi. De regionaltverksamma biblioteken har vidare tagit etl särskill ansvar när det gäller den iolika hänseenden specialinriktade biblioteksservicen. En av de gmndläggandefunktionerna i folkbibliotekens verksamhet är servicen lill barn och ungdom. Detprimära ansvaret för dessa låntagar-grupper vilar självfallel på de lokalabiblioteken, men länsbiblioteken kan utgöra ett värdefullt komplement vid utvecklingen avbarn- och ungdomsverksamheten. 1 fråga ominvandrare och språkliga minoriteter svarar länsbibliotek och lånecentraler genomQärrlån och depositioner bl. a. för försörjningen av litteratur tillmindre språkgmpper och inom särskilda intresseområden. Länsbibliotekensvarar vidare för en betydelsefull service till handikappadebl. a. på talboksområdel. Jag har i det föregående under anslaget Bidrag lill de handikappades kulturella verksamhet redovisal vissa förslag om den framtida organisationen av verksamheten vidtalboks- och ,som i fråga om talböcker i huvudsak avses fungera som lånecentral. De direkta kontakterna medtalbokslånlagarna föreslås gå genomde lokala biblioteken i ökad utsträckning. En fortsatt uppbyggnad avlänsbibliotekens talboksbestånd är av stor betydelse för en sådan mer decentraliseradtalboksservice. För länsbibliotekenhar landstingen del ekonomiska ansvaret, vid sidan av de slatliga bidragen. Destatsbidrag som utgått till länsbiblioteken har varit delsett grundbidrag av samma storlek till varje bibliotek, f. n. , delstilläggsbidrag som utgått efter särskild ansökan. Statsbidraget tillde tre lånecentralerna fastställs bl. a. med hänsyn till verksamhetens omfattning. Till såväl länsbibliotek som lånecentraler utgårsärskilda bidrag för inköp avlitteratur pä invandrar- och rhinoritetsspråk. Frågan om enöversyn av formerna för del statliga stödet till regionala biblioteksuppgifteraktualiserades av min företrädare i anslutning till förslag om reformer pålitteratur- och folkbiblioteksområdet (prop. 1975:20, s. 218). Genombeslul av regeringen erhöll uppdragetatl överväga utformningen av detta stöd. Utredningsarbetet hargenomförts av en av rådet tillsatt arbetsgrupp (Rapport från 1978: 1). I rapporten ges eningående redovisning av länsbibliotekens verksamhet. Särskill framhållsQärrlånesamarbetet och referenstjänsten, rådgivningsverksamheten, de regionalautbildningsuppgifterna och vissa specialtjänsler. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 156 Statsbidraget tilllänsbiblioteken bör enligl verka i standard-utjämnande syfte och vara värdesäkrat. Vidare börbidragsvillkoren vara så få sommöjligt. Rädel föreslår att bidraget utgår i form av dels ett personalkostnadsbaseral grundbidrag avgrundbeloppstyp, dels ett till-läggsbidrag.Grundbidragel föreslås utgå av bidragsunderiaget. Lånecentralerna ärden sista länken i Qärriånekedjan. Enligt mening börlånecentralsuppgifterna också ligga på kommunala bibliotek.Detta gäller även de föreslagna depåfunktionerna. Staten bör emellertid tahela del ekonomiska ansvaret för verksamheten. I sinanslagsframställning för nästa budgetår ansluter sig till arbetsgruppens förslag om etl nytt systemför det statliga bidraget fill regionalbiblioteksverksamhet. Rådet räknar dock med att stödet till länsbiblioteken inledningsvis utgår på en lägre nivåän den gruppen förordat. Rådetansluter sig vidare lill förslagen om ett ökal stöd till lånecentralernas nuvarande verksamhei och om ett nytt stöd för utvecklingen av depåbiblioteksfunktioner.Dessa kan dock enligt rådet inledningsvis byggas upp i en mindre skalaän vad arbetsgruppen föreslagit. Arbetsgruppensrapport har remissbehandlats. De flesta remissinstanserna ansluter sig tillden bedömning av länsbibliotekens och lånecentralernas resursbehov som görs i rapporten. I principtillstyrks förslaget lill konstruktionav statsbidraget till länsbibliotekenav flertalet av de instanser somyttrat sig i denna fråga. Åtskilliga ställer sig emellertid tveksamma till den fördelning av bidraget som kulturrådeträknat med för kommande budgetår, med hänvisning fill atl denna konserverar deskillnader mellan biblioteken som råder. Remissopinionen ärvidare allmänt enig med arbetsgruppen i dess bedömning alt medel även fortsättningsvisbör utgå för sådana kostnader som täcks av tilläggsbidrag. Ett antal instanserframhåller dock nödvändigheten av att också bidrag för dessa kostnader utgårkontinueriigt. Enligl min mening ärde arbetsuppgifter som åligger de regionalt verksamma biblioteken av sådan art att detär befogal att slalen påtar sig en betydande del av det ekonomiska ansvaret för derasgenomförande. En huvudprincip förutformningen av det statliga bidraget till länsbiblioteken bör vata att detta görs värdebesländigi för att ge ett fastunderlag för planeringen på regionalnivå. Vidare är det från administrativ synpunkt självklart önskvärt atl bidragets konstruktion görs så enkel sommöjligt. Jag delar rådets meningatt det statsbidrag som utgår till den regionala biblioteksverksamheten bör differentieras efter de olikalänens behov. a. med hänsyn till länens varierande storlek måsleresursinsatserna växla om de regionalabiblioteken skall kunna ge en någoriunda likartad service. Jag räknardock inte med några stora skillnader i del fortsatta statliga stödet länen emellan. förslag atl stöd skall utgåi form av ett visst aotal bidragsrum, s. k. grundbelopp, finner jag vara enlämplig utgångspunkt förkonstruktionen av statsbidraget. Enligt min mening bör 1978/79:100 Bilaga 12 157 emellertid också sådana ändamål som hittillserhållit stöd genom lilläggsbidrag kunna tillgodoses inom ramen förgrundbeloppen. Det är, som flera remissinstanser också påpekat, en fördel omett kontinuerligt och likformigt stöd kan utgå till alla de funktioner inomlänsbibliotekens verksamhei för vilka staten bör påla sig en del av detekonomiska ansvaret. Slödet bör fördelas efteren beräkning av vad som bör vara ett rimligt resursbehov för resp. biblioteksregionala insatser. Det blir därför inte exakl relaterat till elt visst antalårsverken vid varje institution. Lönekostnaderna är emellertid den tyngstvägande delen av länsbibliotekens kostnader för de regionalaarbetsuppgifterna. Den metod som bör användas för all göra bidragetvärdebesländigi bör därför vara att anknyta grundbeloppen till etl löneindex.I likhet med vad som är fallet med andra regionala kulturinstitutioner bör beloppenanknytas till löneutvecklingen inom det statligt reglerade avtalsområdet. Mot bakgrund av deresursbehov som redovisas i beräknar jag all del lolalabehovei av stöd från statlig sida till länsbibliotekens regionala verksamhetmotsvarar 150 grundbelopp. Del föreslagna antalet belopp bör täcka in såväl detsammanlagda resursbehovet i de län där den regionala verksamheten redan är välutbyggd som behovet av en inledningsvis relativt sett högre andel statsbidrag ide län där de regionala arbetsuppgifterna ännu inte är fullt utvecklade. Del bör vara kulturrådetsuppgift att fördela grundbeloppen mellan länen. Rådel bör därvid pröva derasresursbehov enligl de principer jag anfört för beräkningen av stödelsomfattning. Jag beräknar atl del fill varje län bör kunna utgå lägsl fem ochhögsl sju grundbelopp. beräkning avgrundbeloppens storlek har jag utgått frän den av rådet redovisadegenomsnittskostnaden per anställd löneläge, som angavs lill 75400kr. Med en uppräkning som motsvarar den som har gjorts för övriga regionalakulturinstitutioner med samma bidragssystem beräknar jag grundbeloppen förnästa budgetår till preliminärt . Det bör ankomma på regeringen altslutligt fastslälla beloppets storiek. Statsbidraget bör utgå av detlagrundbelopp. Totalt beräknar jag under anslagsposten till länsbibliotek ettmedelsbehov för /79 av . Arbetsgruppen föreslåratt inläsningsQänsten och telefonservicen till synskadade byggs ul och att encentral inrättas för inläsning av information från myndigheler ochorganisationer. Detla är angelägna uppgifter. Inom ramen för den ökning av detstatliga bidraget som jag föreslagit bör det vara möjligt för länsbibliotekenatt prioritera en utbyggnad av inläsningsQänsten. De frågor som för övrigt haratt göra med inläsningsservice till synskadade har jag för avsikt all diskuteraytterligare med representanter för de handikappades organisationer. Även ökade uppgifter isamband med uppbyggnaden av den lokala talboksservicen bör enligl min meningkunna inrymmas i del föreslagna bidraget. 1978/79:100 Bilaga 12 158 Arbetsgruppen tar uppfrågan om portokostnader för Qärrlåneverksam-heten. Med hänsyn lill deprinciper som fastställts av regering och riksdag vad gäller Qänstebrevsrällför icke statliga organ (prop. 1976/77: 100, bilaga 9, /77: II, rskr 1976/77:177) kansådan rätl inte omfalta folkbiblioteken. Jag utgår ifrån att postverket, iförsta hand på lokal nivå, bör kunna bistå biblioteken att finna rationellametoder för posthanteringen av Qärr-lånen. Det slatliga bidraget tillbibliotekens kostnader i detta sammanhang bör kunna täckas genom det föreslagnagrund bidraget. De tre lånecentralerna iMalmö, och täcker med sin Qärriåneverksamhet hela landet. Det ärdärför rimligt, att staten påtar sig ett större ansvar för lånecentralernaskostnader än som gäller för den regionala biblioteksverksamheten i övrigt. Medde statsbidrag som utgår innevarande budgelår har enligt rådets rapport fullkostnadstäckning uppnåtts, om än vid oförändrad verksamhelsnivå. Detunderstryks att lånecentralerna har elt särskilt stort behov att upprustamediebestånden för utlån liksom den bibliografiska litteraturen. Även andrainsatser behövs för att höja effektiviteten i centralernas arbete. Mol dennabakgrund beräknar jag en kraftig höjning av det statliga anslaget till de trelånecentralemas Qärriåneverksamhet och medieanskaffning. Jag föreslår attanslagsposten till lånecentraler räknas upp till sammanlagt 2 milj. kr. Det börankomma på regeringen att slutligt fördela medlen. Rådets förslag om ettnytl bidrag för utvecklingen av depåfunktioner vid lånecentralerna kräverenligl min mening ytterligare överväganden. Några remissinstanser har pekat påall delta förslag måste ses i ett vidare sammanhang, bl. a. med hänsyn tillatt liknande funktioner är under utveckling vid forskningsbiblioteken. Vidareär det nödvändigt atl ytterligare klargöra vad en depåbiblioteksverksamhetkommer att kosta och hur den praktiskt skall genomföras. Jag hemsläller att regeringen föreslår riksdagenatt 1. godkänna del av migförordade bidragssystemet för länsbiblio teken, 2. till Bidrag tillregional biblioteksverksamhet för / 80 anvisa ett förslagsanslag av . 1978/79 Anslag 661000 1979/80 Förslag 811000 För statsbidraget gälleri ämbetsskrivelse fill kammarkollegiet föreskrivna villkor.Enligl dessa har språknämnden bl. a. lill uppgift alt följa det svenskaspråkets utveckling i tal och skrift samt utöva en 1978/79:100 Bilaga 12 159 Nämnden har vidare allverka för nordiskt samarbete på språkvårdens område i syfte all vidmakthållaoch stärka den nordiska språkgemenskapen. Nämnden skall fullgöra sin uppgiftgenom utredningar och skrifter av såväl populär som vetenskaplig art, genomföredrag och tidningsartiklar samt genom upplysande och rådgivande verksamheti övrigt. För atl främja den nordiska verksamheten skall nämnden söka samarbeiemed organisationer för samma ändamål i övriga nordiska länder. F. n. utgår statsbidragtill lönerna för fem vetenskapligt skolade tjänstemän och lill vissa kostnaderför lokaler och expenser, medan övriga kosinader läcks av särskilda anslag frånolika fonder, prenumerationsavgifler för . m. begär enökning av bidraget med , varav . avser kompensation förlöneökningar, . kostnad för en ny Ijänsl som forskningsassistent förnordiska frågor och . ökade medel för lokalkostnader och expenser ( +188715 kr. tillstyrker de föreslagnaförstärkningarna. 1977 avNordiska ministerrådet har fr.o.m. den etl Nordisktspråksekretarial inrättats med placering vid Norsk språkråd. Vid sitt beslututgick ministerrådet från den förutsättningen atl man inom varje land skulleverka för inrättandet av en vetenskaplig Qänsl för nordiska samarbetsfrågor.Det Nordiska spräksekretariatel skall bl. a. vara rådgivande och koordinerandeorgan i språk- och terminologifrågor som rör mer än ett nordiskt språk, följautvecklingen av grannspråksunder-visningen i de nordiska länderna och främjanordisk språkförståelse. Mot bakgrund avministerrådels beslut beräknar jag medel för en särskild Qänsl somforskningsassistent för nordiska frågor vid nämnden. Anslaget bör ökas med150000 kr. Inom ökningen ryms också medel för vissa kostnader för lokaler ochexpenser. Jag hemställer att regeringen föreslår all till Bidrag lillSvenska språknämnden för /80 anvisa ett förslagsanslag av . Prop.1978/79:100 Bilaga 12 1977/78 Utgift 1978/79 Anslag 1979/80 Förslag Enligt förordningen(1965:746) med instruktion för slatens konstråd (omtryckt 1976:502) har statenskonstråd fill uppgift att genom förvärv av konstnäriiga arbeten till statensbyggnader och andra lokaler för statliga myndigheter verka för atl konstnärligavärden införlivas med samhällsmil-jön. Rådet skall hålla sig underrättat om hurstatliga organ vårdar sådana konstverk som är fast anbringade saml bistå dessaorgan med råd. Vidare skall lämna slatliga, kommunala ochlandstingskommunala myndigheter samt enskilda personer och företag informationom förvärv av konstnärliga arbeten, som är av betydelse för samhällsmiljön,saml i övrigi om konsten i samhällsmiljön. Genom beslut den 30september 1976 har regeringen uppdragit åt statens konstmuseer och slalenskonstråd att tillsammans med statskontoret se över bestämmelserna om tillsynoch vård av de konstsamlingar som ägs av staten samt de uppgifter ochanvändningsområden som bildarkiven hos slatens konstråd resp. slatenskonstmuseer har. Beräknad ändring 1979/80 Pris-ochlöneomräkning m. m. Besparingsalternativetinnebär alt uppbyggnaden av informationsverksamheten måste avstanna samt ertfärre antal sammanträden (-. Prop.1978/79:100 Bilaga 12 161