prop · G203165 · 1978-12-31 00:00:00 — må, om särskilda skäl därtill äro, efter ansökanförklara, att förening eller stiftelse, som har till huvudsakligt ändamål attfrämja nordiskt samarbete, i fräga om skattskyldighet eller eljest vidlillämpning av denna lag skall anses jämställd med förening eller stiftelse,som ovan i första stycket vid f) respektive g) angives. Sådant beslut må, näromständigheterna det föranleda, av återkallas. Över beslut,som meddelat enligt detta stycke, må klagan icke föras. Allpersoner, om vilka i 18 S förmäles, äro frikallade från skattskyldighet förvissa inkomster, framgår av bestämmelserna i samma paragraf. Denna lag träder i kraft efter den dag, dälagen enligt uppgift på den utkommit frän stycket i Svensk författningssamlingoch lillämpas första gången vid 1980 ärs taxering. Prop.1978/79:165 44 Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , , Föredragande: statsrådet om densvenska kapitalmarknaden Med stöd av Kungl. Maj:ts bemyndigande tillkallades år1968 sakkunniga (Fi 1969: 59) med uppdrag att göra en översyn av den svenskakapitalmarknadens struktur och funktionssätt. De sakkunniga antog namnet 1968års kapitalmarknadsulredning. Utredningen har tidigare överlämnat delbetänkandet (SOU1972:63) Näringslivets försörjning med riskkapital från allmänna pensionsfonden.Med vissa ändringar ledde utredningsförslaget till alt den fjärde AP-fondeninrättades . I slutbetänkandet' (SOU 1978: II) Kapitalmarknaden i svensk ekonomihar utredningen gjort en allmän översyn av kapitalmarknaden och lagt fram vissaförslag, främst i fråga om de befinlliga kreditinstitutens utlåningsregler ochverksamhetsformer, i syfte att göra den svenska kapitalmarknaden meraeffektiv. Till protokollet i detta ärendet bör fogas en sammanfattning avslutbelänkandet som bilaga 1 och utredningens förslag tillförfattningsändringar som bilaga 2. Till slutbelänkandet har fogats fyra reservationer,näraligen en reservation av ledamoten angående bostadssektornsfinansiering, en gemensam reservation av ledamöterna angående begränsning ' Slut betänkandet är undertecknat av f.d. riksbankschefenKrister , ordförande, försäkringsdirektören , teknologiedoktor , professor , direktören ,riksdagsledamoten, f. d. förbundsordföranden , f.d.bankdirektören , f.d. landshövdingen ,förbundsdirektören , riksdagsledamoten, direktören statssekreteraren . Prop.1978/79:165 45 av fjärde AP-fondens aktieplaceringar, en reservation avledamoten i frägan om reglerna för fjärde AP-fondens ochförsäkringsbolagens aktieinnehav samt en reservalion av ledamoten frägan om reglerna för försäkringsbolagens aktieinnehav. Ledamolen BengtSjönell har avgivit ett särskilt yttrande angående löptiden för län till mindreföretag. I fråga om reservationerna och det särskilda yttrandet hänvisas iövrigt till slutbetänkandet (sid. 741 -764). Under sitt arbete har kapitalmarknadsulredningen låtitgenomföra fyra expertutredningar som har överlämnats medslutbetänkandet säsom bilagor till detta. De utgörs av bilaga 1 (SOU 1978: 12)Kapitalmarknaden ulomlands samt bilagorna 2-4 (SOU 1978: 13) Hushållssparandeoch skatteregler. Aktiemarknaden och Industrins tillväxt och långsiktigafinansiering. Yttranden över slutbelänkandet har efter remiss avgivitsav bankinspektionen, försäkringsinspektionen, , kammarkollegiet,(), (), ,statens planverk, statens industriverk, länsstyrelserna i ,, , och , och ,banklagsutredningen (Fi 1976:04), stämpelskatleutredningen (B 1977:06),, statens råd för byggnadsforskning, styrelsen förteknisk utveckling (STU), fullmäktige i riksbank, fullmäktige iriksgäldskontoret, allmänna pensionsfondens första-tredje fondstyrelser(gemensamt yttrande), allmänna pensionsfondens ,exportkreditnämnden, exportråd. , föreningsbankers förbund. Post- och ,, , , ,i (LO), Tjänstemännens centralorganisalion (TCO),Centralorganisationen /SR, (),(), (), , , hantverks- ochindustriorganisation (SHIO), . Svensk industriförening.Svenska företagares riksförbund. ,, styrelsen för . , finansanalytikers förening, , Aktiebolaget Industrikredit, AktiebolagetFöretagskredit, ,, ,Skeppsfartens Sekundärlånekassa, Aktiebolaget , AllmännaHypoleksbank, . , Kommunkredit Akiiebolag, ,Svenska u.p. Prop.1978/79:165 46 Hyresgästernas sparkasse- ochbyggnadsföreningars riksförbund (HSB), kooperativa bostadsföreningek. , , , allmännyttiga bostadsförelag (), KonungariketSveriges stadshypotekskassa. Sparbankernas Inteckningsaktiebolag (),(), , kommunalanställdas pensionskassa -försäkringsförening.Konsumentkooperationens pensionskassa - försäkringsföreningen, , Sparin-stitutens pensionskassa -försäkringsförening. Pensionskassan SHB -försäkringsförening och pensionskassa. Gemensamma yttranden har avgivits av dels . , och , delsSveriges industriförbund och , dels SHIO ochFamiljeföretagens förening, dels AB Industrikredit och AB Företagskredit, delsLantbruksnäringarnas och Lantbruksnäringarnas SekundärkreditAB saml dels och Skeppsfartens Sekundärlånekassa. och har anslutit siglill vad har anfört. harinstämt i det av SAF angivna yttrandet. Svenska byggnadsentreprenörföreningenhar som sitt eget yttrande åberopat byggnadsdelegations remissyttrande. i har till sitl yttrandefogat yllranden frän , samt från , och kommuner.Länsstyrelsen i har överlämnat yttranden från TCO- ochLO-distrikten i länet. i har bilagt ett yttrandefrån . i haringivit yttranden från länsbostadsnämnden i , ochUmeå kommuner, handelskammare samt från Västerbottens företagareförening.LO har bilagt ett yttrande från . Utredningen (Fi 1975:03) Om löntagarna ochkapitaltillväxten har hemställt att bli befriad från remissuppdraget. En sammanställning av remissyttrandena bör fogas tillprotokollet i della ärende som bilaga 3. 1978/79:165 47 2.1 Allmän bakgrund och problembild har enligt sina direktiv haftatl göra en översyn av strukturen och funktionssättet hos den svenskakapitalmarknaden. Tyngdpunklen i utredningens arbete har varit en systematiskgenomgång av kapitalmarknadens institutioner. Utredningens slutbetänkande utgör - som mängaremissinstanser har påpekat - en värdefull kartläggning och en intressantanalys av den svenska kapitalmarknadens struktur och funktionssätt. Betänkandetoch remissbehandlingen därav har inneburit att många för vär ekonomiska utvecklingväsentliga frågor har blivit uppmärksammade och belysta från olika utgångspunkter. Denomfattande kartläggningen av kapitalmarknadens funktionssätt och de olikainstitutionernas verksamhet mynnar inte ut i förslag om några genomgripandereformer. Utredningen föreslår inte alt några nya institut skall inrättas.Förslagen gäller i stället de befintliga institutens utlånings-regler ochverksamhetsformer, men även i dessa avseenden är förslagen av begränsadomfattning. Utredningens slutsats av den sektorvisa och institutionellagenomgången är nämligen att förekommande finansieringsproblem är avsamhällsekonomisk snarare än institutionell nalur. De mäste således i förstahand angripas med ekonomisk-politiska åtgärder - kreditpoliliska ochfinanspolitiska - som ett led i strävandena att återställa balans i den svenskaekonomin. Institutionernapå kapitalmarknaden har enligt utredningen också visat en betydande förmåga attanpassa verksamheten till förändrade betingelser. Det gäller både kraven påsnabba omfördelningar av kreditgivningen mellan efterfrågesektorerna och päanpassning till ändrade institutionella förhållanden, där det vikligasteexemplet utgör allmänna pensionsfondens (AP-fondens) snabba expansion till enposition som den helt dominerande kapitalplaceraren. 1 det utvecklingsskede somnu har inletts gäller det atl ersätta fondens stagnerande kapitalutbud medlångfristiga krediter frän andra källor, eventuellt ocksä bromsa nedgången ifondens utbud. Med utgångspunkt i dessa allmänna slutsatser harkapitalmarknadsutredningens överväganden på det institutionella området rörtföljande huvudfrågor. Kapitalmarknadens institutionellauppbyggnad i stort, särskilt strukturen av mellanhandsinstitut som har byggtsupp sedan AP-fondens tillkomst. AP-fondens placeringsformer har naturligtslätt i centrum som en följd av fondens stora andel av utbudet päkapitalmarknaden. Marknadens förmåga att tillgodoseskilda låntagarkategoriers individuella behov med avseende på lånevillkorensutformning. Möjlighetemaatt öka utbudet av riskkapital frän institutionella pla- Prop.1978/79:165 48 cerare (AP-fonden och försäkringsbolagen). Möjligheternuför mellanhandsinstituten att möta AP-fondens stagnerande kapitalutbud genomökad upplåning hos andra finansiärer. Försäkringsbolagensroll som källa för långfristigt kapital. Mellanhandsinstitutensoch bankernas roll som låntagare i utlandet. Kapitalmarknadens effektivitet och behovet avinstitutionella förändringar kan bedömas endast utifrän en allmän analys avsparande och investeringsproblem i svensk ekonomi. Utredningen har därförutfört en analys av balansproblem i den svenska ekonomin och dess finansiellaimplikationer. En vikiig principiell fråga som behandlas av utredningen är ocksäregleringarna pä den svenska kreditmarknaden och deras effekt påkredilmarknadens samhällsekonomiska effektivitet. Altemativet till regleringarär en kreditmarknad där räntan bestäms av ulbud och efterfrägan på finansielltkapital, som beslut om sparande och investeringar fattas medutgångspunkt frän den marknadsbestämda ränian. Utredningen pekar på att utformningen av skattesystemetgör atl en övergång till en fri kapitalmarknad inte är förenlig medsamhällsekonomisk effektivitet. Jag avser i det följande att först ge min syn påsparande-investeringsproblem i den svenska ekonomin. Därefter diskuterar jagkreditmarknadens effektivitet när det gäller att kanalisera krediter till olikasektorer av ekonomin. 1 samband därmed berör jag också den redan antydda skatteproblematiken.Efter denna översiktliga diskussion avser jag att i tur och ordning redovisaföretagssektorns, bostadssektorns och den offentliga sektornsfinansieringsproblem mera i detalj. följer en genomgång av kapitalmarknadensinstitutioner med förslag till förändringar i deras verksamhet. 2.1.2 Sporande och invesleringar Varje är avsätts ca 1/5 av vår totala produktion tillinvesteringar. En betydande del av dessa ersätter förslitet kapital i denexisierande kapitalstocken, medan återstoden utgör tillväxten i vårt totalakapital. Denna kapitaltillväxt är nödvändig om vi skall kunna räkna med enfortsatt förbättring av vår materiella standard. Innebörden av investeringar äratl vi avstår från konsumtion för atl skapa möjligheter för större konsumtioni framliden. Frågan om hur stor andel av bruttonationalprodukten (BNP) som iett längre perspektiv bör avsättas till investeringar är därför i storulsiräckning en fråga om vilken avvägning vi vill göra mellan konsumtion i dagoch konsumtion i framliden. En uppfattning om atl det råder en långsiktigsparbrisf i ekonomin är säledes liktydig med uppfattningen att de nuvarandeinvesteringarna ger en för läg långsiktig lillväxl av den totala konsumtionen iekonomin. Samhällets kapitalbildning är enligt min mening alltsåresultatet av ett 1978/79:165 49 Det finns i ett längre perspektiv inte någon bestämdkapitalbildningstakt som måste uppnås, och därmed inte heller någonkapitalbrist i absolut mening. I denna avvägning spelar kapitalavkastningen envikiig roll. För att del skall vara möjligt alt öka tillväxten genom att ökainvesteringarna är det nödvändigi att kapitalavkastningen är tillräckligt hög.Om avkastningen är för läg innebär en snabb kapitalbildning att vi avstår frånkonsumtion utan att vi för den skull får någon högre konsumtion iframtiden. En låg långsiktig kapitalavkastning är därför en signal omatt investeringstakten bör dras ned. Trots den stora vikt denna fråga har urekonomisk-politisk synpunkt vill jag inle överbetona dess roll urkapitalmarknadssynpunkl. Det finns för en ekonomi som den svenska inle någonspeciell organisalionsform eller modell för kreditmarknaden som automatisktger den samhällsekonomiskt riktiga avvägningen mellan invesleringar ochkonsumtion. Därtill spelar den offentliga sektorns investeringar och sparandeen alllför stor roll i den svenska ekonomin. Av vikt är också att speciellapolitiska mål knyts till stora delar av kapitalbildningen inom den privatasektorn. Dessutom kan eller tillåts inte marknaden att ge klara utslag förföretagens räntabilitet och hushållens sparvilja. Utvecklingen tenderarföljaktligen inte heller mot ett jämviktsläge när det gäller sparande ochinvesteringar. Idetta sammanhang vill jag också framhålla att samhället som helhet kan ha enannan syn än de enskilda individerna på vad som är en riktig avvägning mellansparande och investeringar. pekar pä möjlighelenatt samhällets avkastningskrav är lägre än individernas, vilket skulleavspegla att samhällel har en högre värdering av den framlida konsumtionen änvad de enskilda individerna har. Utredningen konstaterar ocksä alt såväl deltotala sparandet som de totala investeringarna i samhället framkommer som ettresultat av den ekonomiska politiken och inte som ett resultat av ett valmellan sparande och konsumtion som träffas av de enskilda individerna. Knappastnågon remissinstans redovisar en från utredningen avvikande uppfattning pädenna punkt. Motdenna bakgrund anserjag alt del är naturligt alt diskutera samhällsekonominskrav på kapitalmarknaden utifrån del konkrela perspektiv som ges ilångtidsutredningarna. I dessa analyseras med de centrala ekonomisk-politiskamålsättningarna som utgångspunkt, utvecklingen av den svenska ekonomin i ettmedelfrisligl perspektiv. Där är del möjligt all i kvantitativa termerdiskutera kapitalbildnings- och sparandebehovet mot bakgrund av aktuellaekonomisk-politiska målsättningar. Kapitalmarknadsutredningenför i sitt betänkande en sådan diskussion mot bakgrund av 1975 årslångtidsutredning och den långtidsbedömning som Induslrins utredningsinstitutpresenterade . Utredningen drar slutsatsen att förändringar som hänför siglill kapitalmarknadens funktioner och funktionssätt inte pä något avgörandesätl kan lösa den svenska ekonomins problem. Endasl få remissinsianserredovisar någon från utred-4 1978179, I saml. 1978/79:165 50 Även jag delar i denna fråga utredningens uppfattning. LOanser för sin del att kapitalmarknadsutredningen borde ha ägnat mera utrymme åtalt diskulera de förändringar av kapitalmarknadens institutioner som kan varapåkallade med hänsyn lill den svenska ekonomins ökade ullandsberoende.Diskussionen om löntagarfonder borde enligt såväl LO:s som TCO:s mening habeaktats i större utsträckning än vad som blivit fallet vid utredningensgenomgång av de institutionella förhållandena pä kapitalmarknaden. Jagdelar LO:s uppfattning att det ökade utlandsberoendet har betydandekonsekvenser för den svenska kapitalmarknadens funktionssätt. Dessakonsekvenser får dock närmare analyseras av valutakommitlén (E 1977:03). Fråganom löntagarfonder utreds f.n. av utredningen om löntagarna ochkapitaltillväxten (Fi 1975:03). Med hänsyn till detta var det naturligt förkapitalmarknadsutredningen att inte närmare utreda den frågan. Jag kommerlängre fram att beröra frågan om löntagarfonder. Densvenska ekonomins problem måste enligt kapitalmarknadsutredningens uppfattninglösas inom ramen för den allmänna ekonomiska politiken och inte genomförändringar av kapitalmarknadens funktionssätt. Särskilt viktigt är detenligt utredningen att industrins produktionskapacitet byggs ut och att desskonkurrenskraft förbättras. Frägan om industrins investeringstillväxt är motdenna bakgrund det centrala kapitalbildningsproblemet i ett medelfrisliglperspektiv. Knappastnågon remissinstans är kritisk till utredningens slutsats att en positivutveckling för industrin är avgörande för om den ekonomiska balansen skallkunna återställas. Jag ålerkomraer längre frara till en mer ingående diskussionom de krav som måste stäUas på den industriella utvecklingen. Sedankapitalmarknadsulredningen slutförde sitt arbete har den svenska ekonominsproblem belysts långtidsutredning, som behandlar perioden 1977-1983.Även om jag inle i delta sammanhang vill ta någon definitiv ställning tillbetänkandet (SOU 1978:78) anserjag ändå, attutredningens material är väl lämpat för min fortsatta diskussion av den svenskaekonomins problem. Jag kommer därför fortsättningsvis att i betydandeutsträckning utnyttja detla material. LU78 präglas av den stora balansbrist sora i utgångsläget finns i den svenskaekonomin. Den centrala målsättningen för den ekonomiska politiken under denärmaste åren är enligt LU att återföra den svenska ekonomin till balans.Denna målsättning släller också beslämda krav på sparande och investeringar underden aktuella perioden. Innan jag gär vidare villjag peka pä atl problematikenbeträffande sparande, inveslering och kapitalbrist är av delvis annan natur änden mera långsiktiga avvägning mellan konsumtion och sparande somjag lidigarediskuterat. Engrundläggande förutsättning i den lidigare diskussionen var nämligen attekonomin oberoende av kapitalbildningstakt befinner sig i balans. Prop.1978/79:165 51 frågeställning är vilka krav som ställs päsparande och kapitalbildning för att ekonomin skall nå balans. Delta betydernaluriigtvis inte att utredningen släpper de mera långsiktiga övervägandena ursikte. I LU anges en väg att nå balans i den svenska ekonomin. En utvecklingenligt LU:s huvudalternativ ger sålunda fullt kapacitelsutnyttjande i densvenska ekonomin som vi når extern balans vid mitten av 1980-talet.Den utveckling som anges i LU innebär på flera punkter en klar vändning i denekonomiska utvecklingen . Naluriigt nog ligger i huvudalternativeten kraftig ökning av BNP-tillväxten i jämförelse med . Föratl detta skall vara förenligt med en förbättring i den externa balansen krävsockså en kraftig uppgång av exporten som importutvecklingen ärrelativt dämpad. En kärnpunkt i den återgång till balans som diskuteras iLU är liksom i kapitalmarknadsutredningen industrins utveckling. Den utvecklingav export och import som följer av kravel på extern balans nödvändiggör ensnabb industritillväxt. Eftersom del låga kapaciletsulnyttjandet i stor utsträckningär lokaliserat till industrin följer den snabba tillväxten också av kravet påfullt kapacitelsutnyttjande . Industrins nyckelroll i anpassningsprocessenär naturiig eftersom balansbristen 1977 i stor utsträckning har varit ettindustriproblem. Den induslritiliväxt LU mot denna bakgrund kalkylerar medligger på 6,ökningslakt , medan industriinvesteringarna beräknas ökamed 4,. Eftersom industriinvesteringarna minskade kraftigt under detförsta år som omfattas av LU, krävs en mycket kraftig ökning avindustriinvesteringarna under återstoden av perioden, om den ökning som LUkalkylerat med för prognosperioden i dess helhet skall uppnås. Utredningenbeionar kraftigt viklen av att en snabb investeringsökning kommer till stånd.Risken är annars stor atl den uppgång som har påbörjats i ekonomin avbryts avkapacitetsbrist på kapitalsidan. En investeringsökning är också nödvändig föratl den exportutveckling som förutsätts i LU skall komma till stånd. Denexportutveckling som LU kalkylerar med ställer nämligen krav på en betydandeförnyelse av kapitalstocken. Liksom i kapitalmarknadsutredningen framståralltså frägan om induslrins investeringslillväxt som det centralakapitalbildningsproblemet i ett medelfrisligl perspektiv. Kravet på extern balans och det därav följande kravet päen snabb kapitalbildning gör atl utrymmei för ökningar i konsumtionen ärrelativt begränsat i LU:s perspektiv. De totala bruttoinvesteringarnasökningstakt uppgår till 2,. Förbättringen i vår bytesbalans geremellertid ett sä kraftigt bidrag lill den totala kapitalbildningen att dennaökar . Industriinvesteringarna ochbytesbalansförbättringens centrala roll i kapitalbildningen präglar ocksåutredningens finansiella analys. För att åstadkomma den industriella expansion som ligger ihuvudalternativet krävs en kraftig förbättring av induslrins inlernationellakonkur- LU:s bedömning är att en uppgång av vinstandelentill den nivå som nåddes i början av 1970-talel är nödvändig. Denna bedömninghar bl.a. gjorts mot bakgrund av utförda kalkyler över utvecklingen av industriföretagensräntabilitet på totalt och eget kapital samt soliditeten. En fortsatt kraftig nedgångi industriföretagens soliditet har sålunda inte bedömts vara förenlig med enkraftig investeringsuppgång. För atl bryta nedgången i soliditet krävs envinstnivå som möjliggör en rimlig självfinansieringsgrad. De övervägandenutredningen gjort på denna punkt ansluter sig i huvudsak till den syn på dessafrägor som kom till uttryck i kapitalmarknadsulredningen. En annan viktig utgångspunkt för de finansiella kalkylernaär den förbättring i bytesbalansen som förutsätts ske under perioden1977-1983. I det finansiella perspektivet innebär detta ett krav på förbättringav vårt inhemska finansiella sparande . Fördelningen av dennasparuppgång på institutionella sektorer framgår av tabell 1. Som framgår av tabellen präglas sparförändringarna avvinstuppgången i företagssektorn. Den förbättrade självfinansieringsgrad somåsladkommes härigenom är liktydig med en förbättring i det finansiellasparandet. Förbättringen uppgår, som framgår av tabellen, till i runt tal 18miljarder kr. Detta bidrar till att vända förhällandet mellan finansielltsparande i privat och offentlig sektor sä atl sparandet i den konsolideradeoffentliga sektorn 1983 blir noll. får den konsoliderade privatasektorn ett underskott i sitl sparande som motsvarar bytesbalansensunderskott. Bakom nedgången i den offentliga sektorns sparande liggeren slagnation av sparandel i socialförsäkringssektorn samt en försämring avstatens finansiella sparande. Vid oförändrad statlig utlåning indikerarkalkylerna därmed ett större statligt budgetunderskott 1983 än 1977. Däremotskulle underskottet undergå en förbättring jämfört med . Underskottet 1983är i LU:s huvudalternativ ca . motsvaras, som vi sett, nedgångeni den offentliga sektorns finansiella sparande av en kraftig uppgång i företagssektornsfinansiella sparande. En politik som långsiktigt syfiar till ett högtfinansiellt sparande i offentlig sektor kan ej baseras på atl extremtdåliga finansiella situation i företagssektorn permanentas. Det är därför meraintressant alt jämföra 1983 med sparsiluationen i tidigare perioder därekonomin befunnit sig i balans. En sädan jämförelse kan göras i tabell 2. Därframgår att företagssektorns finansiella sparande 1983 som andel av Tabell 1 Sparbalansens utveckling Milj. kr., löpande priser 1977 -30197 1983 -12044 - 7378 -15 660 15 197 15 739 - 6912 -14415 -12920 - 5000 1978/79:165 53 BNP endast i mindre grad avviker frän motsvarande andel1965-1970 och 1970-1973. Däremot uppgår sparandet i offentlig sektor lill 4,3%och 5,1 %av BNP respektive period. Skillnaden mellan dessa perioder och 1983motsvaras i stället ur sparbalanssynpunkt av högre hushällssparande och ettlägre finansieringsbehov i bostadssektorn 1983. Det är alltså dessa faktoreroch inte ett högt företagssparande som gör att sparsaldol i offentlig sektorvid fulll kapacitetsutnyttjande är lägre 1983 . TabeU 2 FinansieUt sparande 1965-1983 Procent av BNP,löpande priser -4,6 -3,7 -2,1 -2,6 -2,4 -3,2 -8,6 -2,0 -2,4 -3,7 -0,8 Innan jag gär in pä frågan om vilka krav återgången lillbalans i den svenska ekonomin ställer på kapitalmarknaden vill jag återknytatill den diskussion om långsiktig sparbrisf somjag förde inledningsvis. Närdet gäller frågan om det skulle föreligga någonkapitalbrist i långsiktig mening genom att den investeringskvot som förutsättsi LU skulle vara för läg kan man i varje fall konstalera att deninvesteringskvot som LU arbetar med , nämligen , historiskt sett ärlåg, varför den teoretiskt sett skulle svara mot en relativt läg framtidatillväxttakt. Det finns emellertid anledning atl varna för alltför enklaslutsatser angående invesleringskvol och lillväxt. En stor del av de totalainvesteringarna är bostadsinvesteringar och offentliga investeringar. Behovetav dessa investeringar påverkas i hög grad av demografiska och strukturellafaktorer.