prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — som avseranläggningsmedel till regleringsföretag, 1,3 miQ. som avserkapitaltillskott för ersättningskrafl och 17,8 miQ. som hänför sig tillefterarbeten och skaderegleringar för idrifttagna vattenkraftanläggningar. Jaghar slutligen tagit hänsyn till att medelsbehovet minskar med 5,2 miQ. kr.genom återbetalningar på tidigare lämnade lån till Kraft ÄB. För kärnkraftanläggningar och kärnbränsle harjag för nästabudgetår tagit upp 659,3 miQ. Beloppet fördelar sig på kärnkraftsstationer,kärnkraftblock m. m. enligt föQande. Block 1 och 2, efterarbeten 73,4 Block 3 och 4 256,5 Forsmarks kraftstation: 327,2 Block 1 och 2 148,2 Medelsbehovet för block 1 och 2 i avsererforderliga efterarbeten och kompletteringar. Av de medel som jag beräknar för block 3 och 4 i Ringhalsoch block I och 2 i Forsmark hänför sig merparten till block 4 i ochblock 2 i Forsmark som beräknas vara klara att tas i drift under /80 och budgetårel 1980/81. För och åtgår medel för smärrearbeten och ändringar. Båda blocken är klara att tillföra kärnbränsle iavvaktan på att frågan om tillstånd enligt den s.k. villkorslagen kan prövasefter att de kompletterande undersökningar jag lidigare nämnt har slutförts. I enlighet med vad jag har anfört förordarjag attutbyggnaden av det tredje blocket i Forsmark fullföljs. Jag har därför lagitupp medel för att under nästa budgelår bedriva arbeten enligt den revideradetidplan som valtenfallsverket har redovisat och som föredragande slalsrådetredogjorde för i sin anmälan av verkets investeringsanslag för innevarandebudgetår (prop. 1977/78: 116 s. 34). Enligt denna tidplan beräknas Wocket bliklarl att tas i drift . Av de skäl jag har redogjort för (avsnitt 9.3)anser jag att möjlighelen atl utnytQa hetvatten från block 3 förbostadsuppvärmning inom Uppsala- och Stockholmsregionerna t. v. bör hållasöppen och stude- 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 321 Det är med hänsyn härtill angeläget attsnarast möjligt klargöra om särskilda åtgärder behöver vidtas för attförbereda blocket för en eventuell värmeavtappning. Jag avser därför atl inomkort föreslå regeringen att vattenfallsverket får i uppdrag att redovisa omsådana åtgärder krävs, vari de i så fall består och vilka kostnader de kanföranleda. För kämbränsle harjag beräknat 2,2 miQ. som avserersättning för anrikningstjänster för initialbränsle till block 3 och 4 iRinghals. Medelsbehovel för övriga värmekraftanläggningar beräknarjag till 48,3 miQ. Huvuddelen härav, eller 46,9 miQ. kr., härför sig tillutbyggnaden av ett dieselkraftverk på . 1977/78:125 (bil. 11 s. 79-80) lämnades enredogörelse för ett oQeeldat kraftvärmeverk som vattenfallsvket i samarbete medSödertöms Fjärrvärmeaktiebolag planerade att uppföra vid FitQa i Botkyrkakommun. Ett avtal om samarbetet godkändes . I propositionen anfördeföredragande statsrådet att det är angeläget att anläggningar av ifrågavarandeslag utförs så att de kan eldas också med fasta bränslen. För att närmarebelysa de tekniska, ekonomiska och miQömässiga förutsättningama för att utföraanläggningen så att en framtida övergång till eldning med fasta bränslenunderlättas borde därför vattenfallsverket, enligt föredragande statsrådet, fåi uppdrag att utreda denna fråga. På grundval av det underlag som därigenomerhölls skulle övervägas om särskilda åtgärder för senare övergång till fastabränslen borde vidtas. På grundval av bl. a. resultatet av den utredning somvattenfallsverket på regeringens uppdrag har genomfört har fråganberetts vidare. Av utredningen framgår bl.a. att annat fast bränsle än kolrimligen inte kan komma i fråga i den aktuella anläggningen. Förberedelser fören senare övergång till koleldning ter sig, enligt utredningen och visst kompletterandematerial, från tekniska och ekonomiska synpunkter i och för sig inte orimliga.Den aktuella lokaliseringen i direkt anslutning till bostadsbebyggelse och medbegränsade utrymmen för kolhantering har emellertid bedömts vara olämplig förkoleldning varför sådan av de i projektet medverkande kommunema. ochHuddinge, inte anses kunna komma i fråga på denna plats. Om kraftvärmeverketbyggs på den aktuella platsen bortfaller därför möjlighetema att inomöverskådlig framtid försörja södra med värme från annat änoQebaserade anläggningar. För att undvika detta har regeringen gett statensindustriverk i uppdrag att i samråd med verket, de berördakommunerna och utreda regionens värme- ochkraftförsörjning och föreslå lösningar som leder till ett minskal oQeberoende.I uppdraget ingår bl. a. att utpeka lägen som från såväl miQö- och transport-som värmeförsörjningssynpunkt är lämpliga för anläggningar baserade på annatbränsle än olja. Mot denna bakgrund har regeringen avslagitvattenfallsverkets och Fjärrvärmeaktiebolags ansökan om tillståndenligt 136 a § bygg- 21 1978179.1 saml. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 322 nadslagenför att uppföra den planerade oQeeldade anläggningen vid . Med hänsyntill vad jag här har anfört blir det inte aktuellt att för /80ta upp investeringsmedel för denna anläggning. Förinvesteringar i distributionsanläggningar har jag beräknat sammanlagt 680 miQ.kr. Beloppet avser investeringar i driftövervakningsanläggningar,stamnätsanläggningar, regionala nät och lokala nät. Merparten avinvesteringskostnaderna hänför sig till tidigare påbörjade arbeten. Föratt trygga elförsörjning har särskilda insatser visat sig nödvändigaenligt den redogörelse som lämnades i prop. 1977/78:25 (s. 112-115). Den föreslagnalösningen, som har godtagits av (NU 1977/78:32, rskr 1977/78:108),innebär bl. a. att medel i form av avskrivningsanslag skall ställas tillstatens vattenfallsverks förfogande för förvärv av aktier i och av elproduktionsanläggningar samt för att uppföra ettdieselkraftverk på GoUand. härav faller på /80.Chefen för budgetdepartementet behandlade denna fråga vid sin anmälan avhuvudtiteln av nya kapitalinvesteringar i prop. 1978/79:100(bil. 22 s. 2). Medelsbehovetför övriga ändamål beräknar jag till 88,6 miQ. Beloppet avser dels 29,3miQ. för diverse kompletteringar samt utbyggnad av små vattenkraftverk omhögst 1 500 kW effekt, varvid jag har tagit hänsyn till att en del avkostnaderna för förrådsbyggnad vid faller på innevarandebudgetår genom att utbyggnaden har lidigarelagts av sysselsättningsskäl, dels19,9 miQ. för inköp av fastigheter, dels 39,4 miQ. för förvärv ochfinansiering av distributionsföretag. Jagvill i detta sammanhang beröra också frågan om handläggningen av ärendenrörande utbyggnad av små vattenkraftverk om högst 1 500 kW effekt.Vattenfallsverket har föreslagit att sådana ärenden av praktiska skäl ibeslutshänseende bör behandlas på samma sätt som övriga kompletteringar. Dettainnebär att verket fattar beslut om projektens genomförande inom ramen föranvisade medel och därefter lämnar en redogörelse för beslutade åtgärder underett budgetår i samband med att anslagsframställningen lämnas in. Jag anser liksomvattenfallsverket att den föreslagna ordningen är praktisk och ändamålsenlig.Eftersom den dessutom innebär att underlag erhålls för en uppföQning avutbyggnadstakten för små vattenkraftverk har jag inget att erinra mot verketsförslag. Det bör ankomma på regeringen att besluta i denna fråga. Medhänvisning till mina ställningstaganden förordar jag atl investeringsanslagetKraftstationer m. m. tas upp med 1 830 miQ. Beloppet har beräknats medbeaktande av att en marginal utöver investeringsramen bör finnas för att göradet möjligt att öka vattenfallsverkets investeringar under löpande budgetår omdet är påkallat av konjunkturskäl Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 323 ellerannars från kraftförsörjningssynpunkt. Med det anslagsbelopp jag har förordatkan medelsreserven i början av nästa budgetår beräknas uppgå till ca 195 miQ.kr. Någon uppräkning av reserven behövs därför t. v. inte. Regeringenhar bemyndigande att medge vattenfallsverket att teckna borgen intill f n.sammanlagt 4673 miQ. kr., varav högst 140 miQ. för lån till företag sombedriver eldistributionsverksamhet (prop. 1977/78:125 s. 82, NU 1977/78:67,rskr 1977/78: 340). Avden totala borgensramen har 3 830 miQ. beräknats för Forsmarks KraftgruppAB:s upplåning. Verkets borgensteckning för detta bolag uppgick den 1 januari1979 till 3454 miQ. Återstående utrymme inom den beviQade borgensramenberäknas komma att tas i anspråk . /80 har vattenfallsverket räknat med att borgen behöver tecknasför lån om ytterligare 1 050 miQ. Häravberäknas 600 miQ. för att finansiera blocken 1 och 2 och 450 miQ. förblock 3 i Forsmarks kraftstation. Medtanke på att förändringar och förskjutningar av såväl kapitalbehov somupplåningstidpunkter kan uppkomma föreslår jag att borgensramen räknas upp med1 400 miQ. med hänsyn till det behov av borgensteckning som förutses medanledning av upplåning. Ävden ram om 140 miQ. som gäller för borgensåtagande gentemoteldistributionsbolag hade 130 miQ. Undervåren 1979 fömtses behov av borgensteckning om ytterligare ca 6 miQ. kr.Molsvarande behov under /80 beräknar vattenfallsverket lill 13miQ. För att erforderligt utrymme skall finnas förordar jag, i enlighet medvad vattenfallsverket har föreslagit, atl ramen för borgensåtaganden gentemoteldistributionsbolag höjs med 20 miQ. till 160 miQ. gällande ramen för borgensåtaganden har 280 miQ. beräknats förupplåning i samband med uppförandet av det planerade kraftvärmeverket iBotkyrka. Med hänvisning till vad jag har anfört om kraftvärmeut-byggnaden isödra blir det under nästa budgetår inte aktuellt att taupp lån för detta ändamål. Borgensramen bör minskas med 280 miQ. Ienlighet med vad jag här har anfört förordarjag att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att teckna borgen för lån intill sammanlagt (4673 -I- 1400 -I- 20 - 280 =) 5 813 miQ.kr. för lån till eldistributionsföretag. Vattenfallsverkethar föreslagit att den f. n. tillämpade begränsningen av verkets befogenheteratt lämna lån till och teckna borgen för lån intill sammanlagt högst 10 miQ.kr. för varje enskilt företag inom den ram som gäller för distributionsbolagavskaffas. Förslaget stöds av . Jaghar för egen del ingen erinran mot den föreslagna modifieringen av befogenhetsfördelningen.Det ankommer på regeringen att besluta i denna fråga. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 324 Vattenfallsverkethar vidare i särskilda framställningar föreslagit att ett förvaltningsbolagskall bildas för att äga och förvalta statens aktier i eldistributionsbolag.Genom att föra över statens intressen i eldistributionsbolagen till ettformellt förvaltningsbolag kan enligt vattenfallsverket bl.a frågor rörandebolagens finansiering samt resultat- och skatteutjämning handläggas på ett förhela företagsgmppen mera ändamålsenligt sätt än vad som annars är möjligt.Genom förvaltningsbolaget skulle vidare samarbetet med personalorganisationernaoch de lokala och kommunala intressentema i distributionsbolagen kunna förbättras. Förvaltningsbolagetskulle enligt vattenfallsverkets förslag bildas genom att ett f. n. disponibelthelägt bolag utan egen rörelse ombildas till förvaltningsbolag. Verkets aktieri distributtonsbolaget skulle sedan överlåtas till förvaltningsbolaget tillbokförda värden mot att verket får motsvarande fordran på förvaltningsbolaget. Avdem som har yttrat sig över vattenfallsverkets förslag har ,statens industriverk, och svenskakraftverksföreningen inga principiella erinringar mot att ett förvaltningsbolagbildas medan och inteanser att det finns tillräckliga skäl härför. Vid min bedömning av detnu föreliggande förslaget från vattenfallsverket harjag tagit fasta på bl.a.att förvaltningsbolagets uppgifter avses bli begränsade till att förvaltaverkets intressen i de bolag som redan har bildats av verket, självständigteller i förening med andra intressenter. Förvaltningsbolagets tillkomst har därföringet direkt samband med den fortsatta strukturutvecklingen aveldistributionen. Jag har tidigare (avsnitt 10.8.2) redogjort för gällanderikUinjer för denna utveckling och för min egen syn på de instrument som stårlill förfogande för att inom de ramar som riktlinjerna anger nå åsyftaderesultat. I viss utsträckning skulleförvaliningsbolaget emellertid påverka förutsättningarna för eldistributioneni sådana avseenden som omfattas av riktlinjerna. Jag tänker härvid närmast påden roll förvaltningsbolaget avses spela för att motverka föQdema av attdetaQdistributionen inom olika typer av områden sker under mycket olikaekonomiska betingelser. Möjligheterna att efter en samlad upplåning påkapitalmarknaden göra prioriteringar mellan investeringsbehoven hos olikadistributionsbolag liksom att uQämna resultaten mellan en del av dem skaparförutsättningar för att begränsa standardskillnader och/eller skillnader itaxenivå. Även om intresset att uQämna taxenivåerna bäst främjas genom attdistributionsområdena blir ändamålsenligt utformade kan förvaltningsbolagetför de berörda distributionsområdena vara ett kompletterande instrument somhärvidlag främjar den utveckling som eftersträvas i riktlinjerna. Jagvill också framhålla att inrättandet av ett förvahningsbolag inte innebär attde enskilda distributionsbolagen skall upphöra att vara självständigajuridiska personer. Det skulle därför inte, jämfört med nuläget, Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 325 innebäraatt det lokala inflytandet över bolagen äventyras. De möjligheter till ökadinsyn i vattenfallsverkets samlade engagemang i distributionsbolag som kan skegenom styrelsen i ett förvaltningsbolag ser jag tvärtom som ett värdefulltkomplement härvidlag genom att personal-, konsument- och kommunala intressenkan bli företrädda även från andra utgångspunkter än det enskildadistributionsbolaget. Av vattenfallsverkets framställ ning framgår också attdessa möjligheter avses bli tillvaratagna. Jag vill i detta sammanhang ocksåerinra om att de uppgifter som skulle ankomma på förvaltningsbolaget f.n. tillstörre delen utförs inom det inom vattenfallsverket bildade förvaltningsrådeti vilket insynsmöjligheterna är mycket mer begränsade. Medhänvisning till vad jag här har anfört finner jag att förslaget om att inrättaett förvaltningsbolag ligger väl i linje med gällande riktlinjer föreldistributionen i de avseenden det berör förhållanden som omfattas av dessa.Jag ser emellertid bildandet av bolaget främst som en företagsekonomiskt motiveradåtgärd som ger bättre fömtsättningar för vattenfallsverket att på etteffektivt sätt handlägga finansieringsfrågor och övrig ekonomiadministrationför den aktuella gruppen av bolag. Mot den bakgmnden anserjag inte attvattenfallsverket bör vara förhindrat att på affärsmässiga grunder väQa denförvaltningsform som verket bedömer vara mest ändamålsenlig med hänsyn tillgällande förutsättningar för kapitalanskaffning, redovisning, beskattning etc.Jag har därför inget att erinra mot att ett förvaltningsbolag bildas i huvudsakenligt verkets förslag. a. att de av vattenfallsverket förvaltade statliga aktierna ieldistributionsföretag skall överföras till förvaltningsbolaget. För dettakrävs bemyndigande av . Jag förordar att regeringen inhämtar sådantbemyndigande. Bemyndigandet bör utformas så att även sådana aktier som statensenare kan komma att förvärva i eldistn'butionsbolag får överföras tillförvaltningsbolaget. Detankommer på regeringen att ange övriga villkor för förvaltningsbolagetsbildande. Jag avser att i samband därmed bl. a. föreslå att en regel tas in ibolagsordningen om skyldighet för förvaltningsbolaget att till riksrevisionsverketlämna de upplysningar m. m. som krävs för revision av vattenfallsverket. finns inrättad en tjänst som förrådsdirektör med beteckningenp. Verket har föreslagit att benämningen på Qänsten ändras tillmaterialdirektör, vilket bättre svarar mot de arbetsuppgifter som är förenademed Qänsten. Jag delar verkets uppfattning och förordar att regeringen inhämtarriksdagens bemyndigande att ändra benämningen på Qänsten. Medhänvisning till vad jag har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen att 1.bemyndiga regeringen att teckna borgen för lån intill sammanlagt 5 813 000 000kr., varav högst . 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 326 2. bemyndiga regeringen att tillett förvaltningsbolag överiåta de aktier i eldistributionsföretag som staten f.n. innehar eller senare kan komma att förvärva, 3. bemyndiga regeringen att ändrabenämningen av Qänst som förrådsdirektör till materialdirektör, 4. till Kraftstationer m. m. /79 anvisa ett investeringsanslag av . Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 327 Lagom ändring i lagen (1978:160) om vissa rörledningar Härigenomföreskrivs att 1 § lagen (1978:160) om vissa rörledningar skall ha nedanangivna lydelse. I § Rörledning för transpyort av Rörledning för transport avfjärr- råoQa, naturgas eller produkt av värme, råoQa, naturgas eller pro- råoQa eller naturgas eller av annan dukt av råoQa eller naturgas eller av vätska eller gas som är ägnad att annan vätska eller gas som är ägnad användas som bränsle får ej utan att användas som bränsle får ej utan särskilt tillstånd (koncession) fram- särskilt tillstånd (koncession) fram dragas eller begagnas. dragas eller begagnas. Koncessionkräves icke för ledning som 1. har eller avses fä enlängd av högst , 2. huvudsakligenskall nytQas för tillgodoseende av enskilda hushålls be hov eller 3. uteslutandeskall nyttjas inom hamn- eller industriområde. Regeringen får i visst fall medge undantag från koncessionsplikt. Dennalag träder i kraft . 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet Lagom ändring i lagen (1942:335) om särskilda skyddsåtgärder för vissakraftanläggningar m. m. Härigenom föreskrivsatt 2 och 12 §§ lagen (1942:335)' om särskilda skyddsåtgärder för vissakraftanläggningar m. m. skall ha nedan angivna lydelse. Medanläggning, som i 1 § sägs, avses 1) elektriskt kraftverk, som äravsett för generatoreffekt av minst tjugofemtusen kilovoltampére; 2) anläggning för tillgodogörandeav vattenkraft genom vattenreglering, om vattenmagasinet är avsett att rymmaminst etthundra miQoner kubikmeter; 3) elektrisk ledning, som är avseddför spänning av minst tvåhundra kilovolt mellan två ledare; 4) transformator- eller kopplingsstation,vilken är avsedd för spänning av minst sjuttio kilovolt mellan två ledare ochen genomgångseffekt av minst tjugofemtusen kilovoltampére; samt 5) rörledning för vilken kräveskoncession enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar. Medanläggning, som i 1 § sägs, avses 1) elektriskt kraftverk, som äravsett för generatoreffekt av minst Qugofemtusen kilovoltampére; 2) anläggning för tillgodogörandeav vattenkraft genom vattenreglering, om vattenmagasinet är avsett att rymmaminst etthundra miQoner kubikmeter; 3) elektrisk ledning, som är avseddför spänning av minst tvåhundra kilovolt mellan två ledare; 4) transformator- eller kopplingsstation,vilken är avsedd för spänning av minst sjuttio kilovolt mellan två ledare ochen genomgångseffekt av minst Qugofemtusen kilovoltampére; samt 5) rörledning för vilkenkrävs koncession enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar, dock ej rörledningför transport av fjärrvärme. Målom tillstånd enligt vattenlagen (1918:523) till anläggning, som under 2 § 1)eller 2) sägs, eller till väsentlig ombyggnad, ändring eller Utvidgning avsådan anläggning må ej avgöras med mindre krigs-skyddsnämndens utlåtandeföreligger. Mål om tillstånd enligtvattenlagen (1918:523) till anläggning, som under 2 § 1) eller 2) sägs, ellertiU väsentlig ombyggnad, ändring eller utvidgning av sådan anläggning må ejavgöras med mindre krigs-skyddsnämndens utlåtande föreligger. 'Lagen omtryckt 1978:163. 1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet första stycket är stadgat gäller oc ärende angående tillstånd enligt 2 §lagen (1902: 71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar, till utförande av elektrisk ledning som under 2 § 3) i denna lagsägs samt ärende angående koncession enligt lagen (1978:160) om vissarörledningar. första stycket är stadgat gäller också ärende angående tillstånd enligt 2 §lagen (1902:71 s. 1), innefattande vissa bestämmelser om elektriskaanläggningar, till utförande av elektrisk ledning som under 2 § 3) i denna lagsägs samt ärende angående koncession enligt lagen (1978:160) om vissa rörledningar,dock ej om ärendet avser rörledning för transport av flärr- Dennalag träder i kraft . Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 330 Grundenhetenfor energi enligt det internationelh fastställda Sl-systemet är joule (J). Ännuså länge används dock i ofta enheterna kalorier (cal) och watlimmar(Wh). Både kalorier och wattimmar används som beteckning för värmemängd.Wattimmar används som beteckning för elenergimängd. 1 000 Wh = 1 kWh = 3600000 J = Bränslen mäts i regel ivikt eller volym, vilket från jämförelsesynpunkt är opraktiskt. Värmevärdet,dvs. energiinnehållet, är olika för olika bränslekvantiteter. Kvantitetenbränsle anges därför ofta genom att referera till den kvantitet av ett bränslesom motsvarar samma energiinnehåll, t.ex. ton ekvivalent oQa, toe. Effektär energi per tidsenhet, dvs. energi = effektxtid. Ett kraftverks eleffektmäts i watt (eller multiplar därav). Även värmeeffekt kan mätas i watt. Multipelenhetererhålls genom att kombinera enheten med ett prefix, varvid enhetenmultipliceras med en viss talfaktor (tiopotens). k(kilo) =10= 1000 M(mega) = 10» = 1000000 G(giga) =10»= 1000000000 T (tera) =10'= 1000000000000 FöQandesamband gäller mellan de i energiförsörjningssammanhang vanligaste enheterna: 1PJ = = 0,0239 Mtoe 1TWh = 3,6 PJ = 0,0860 Mtoe 1Mtoe = 41,87 PJ= 1GJ = 277,8 kWh = 0,0239 toe 1toe = 41,87 GJ= 11630 kWh Ungefärligaområkningsfaktorer mellan vissa energibärare Kol 1 Mton = 7-8 TWh= 25-30 PJ Råolja 1 Mton = 1,16 Mm3= = 42 PJ Lätteldningsolja I Mton = 1,20 Mm3= = 43 PJ Tungeldningsolja 1 Mton = 1,06 Mm'= = 41 PJ 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 331 Motorbensin IMton = 1,37 Mm» = = 43 PJ Metanol 1 Mton = \,21Um= = 20 PJ Naturgas 1 Gm = = 34 P3 Iblandmarkeras energiformen med ett index. Följande index används: Elektrisk energi:e eller el Värme (lermisk energi): th eller v Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 332 Innehåll 1 Inledning......................................................... 1 2 Energipolitikens allmännainriktning....................... 8 2.1 Internationellöversikt ................................ 8 2.1.1 Världens nuvarandeenergiförsörjning ...... 8 2.1.2 Tillgång på energiråvaror ochderas varaktighet 11 2.1.3 Utvecklingen ........................ 15 2.2 Energipolitikensgrunder och målsättning.......... 24 2.2.1 Enligt politikensutgångspunkter............. 24 2.2.2 Ökad försörjningstrygghel...................... 27 2.2.3 Bättre miljö och ökad säkerhet............... 29 2.2.4 Handlingsfrihet och anpassning............... 32 2.3 Huvuddrageni energiprogrammet.................... 33 3 Statens och kommunemas ansvarinom energiområdet 40 4 och det internationellaenergisamarbetet.... 49 4.1 Beroendeförhållanden ochinternationellt samarbete 49 4.2 Utvecklingen avenergisamarbetet i internationella organisationer 53 4.3 Nordiskt samarbete ochbilateralt samarbete med andra 5 Åtgärdermot hälso- och mlQöproblemen inom energiområdet.... 59 5.1 Förbränningsenergi...................................... 60 5.2 Kärnenergi ................................................ 69 5.3 Förnybar energi........................................... 74 5.4 Sammanfattande bedömning.......................... 76 6 Energihushållning.............................................. . 79 6.1 Allmänt..................................................... . 79 6.1.1 Energianvändningens stmklur ochutveckling 79 6.1.2 Principer och styrmedel förenergihushållning 83 6.1.3 Energiskatter m. m............................... 86 6.2 Energihushållninginom industrin..................... 90 6.2.1 Nuvarande energianvändning................. 90 6.2.2 Utredningar om industrins energianvändning 92 6.2.3 Ekonomiskt stöd tillenergisparande åtgärder inom industrin 92 6.2.4 Stöd till ny energisnål teknikinom industrin 95 6.2.5 Prövning av energihushållningm.m.......... . 98