prop · G203128 · 1978-12-31 00:00:00 — Den relevanta utgångspunkten är naturligtvis att jämföra med dekostnader som uppstår om man inte får näpot beslutsunderlag för den långsiktigautbildningsplaneringen; kostnader för t. ex. felaktig dimensionerinp som kandrabba såviil samhället som enskilda studerande. Kostnader av detta slag gär ioch för sig inte att bestämma, men mäste ändå övervägas. I fråga om såväl kostnaderna som kvalitetsproblemen utgårför övrigt från den ambitionsnivå som kännetecknat tidigare folk-ochbostadsräkningar. Åtminstone i ftåga om utbildningsupppifter behöver inle enliptvår uppfattning uppgifter insamlas på den mycket detaljerade nivå som gjordesi FoB 70. En kartläggning lorde ha gett vid handen att de flestastatistikkonsumenter skulle vara tillfreds med en relativt prov utbildningsgruppering,kanske två fasta frågor avseende utbildningsnivå och utbildningsinriktning.Man torde ocksä kunna utgä från att såväl kostnaderna som kvalitetsproblemendå skulle kunna reduceras väsentlipt. Sammanfattningsvis anser vi alt upppifter om yrke börsamlas in undersökning på unpefär samma sätl som i lidigare (1970och ) folk- och bosladsräkningar, och att uppgifier om utbildning börinsamlas, men på en lägre ambitionsnivå än i 1970 ärs undersökning. .Miljödaianämnden: Nämndens yttrande inskränker sig lillvissa synpunkter på en av de av utredningen diskuterade uppgiftsvariablerna,nämligen uppgift om yrke, föreslåralt bl. a. variabeln yrke inleskall ingå i undersökningen 1980. I betänkandet diskuteras denna frågahuvudsakligen på sid. 54-58 men delvis också på sid. 119 (yrkesskaderegistret)och sid. 194. leder utvecklingen av miljövårdensinformationssystem (Ml). Ml är en samlande beteckning för en rad ruliner vadgäller insamling, lagring, bearbetning och tillhandahållande av information påmiljövårdsområdet. Syftet med MDNs verksamhei (jfr prop. 1974:46) är atl verkaför en förbätirad information inom miljövårdsområdet i vid bemärkelse.Informationen behövs bl. a. för lillsyns- och kontrollarbetet hos ansvarigamyndigheter och för all ge forskare, företag, organisationer och beslutandeorgan underlag för att bedöma hälsorisker för människan. Ett område som ägnats allt siörreuppmärksamhet är arbetsmiljön och de risker som är förknippade med vissa yrkeneller arbetsmiljöer. Asbest är exempel på ett av de ämnen som påallvar uppmärksammats i samband med farliga arbetsmiljöer vad gäller kemiskahälsorisker. Buller, strålning, damm och psykisk stress är andra faktorer somutgör hälsorisker i arbetet. Särskilt beträffande farliga ämnen gäller attmånga sådana först upptäcks i arbetsmiljön, där ämnet i fråga kan förekomma ihög koncentration och något så när renodlat, dvs. utan en rad andra faktorersom annars försvårar tolkningen av ett ämnes effekter. Efter det alt effektemaav ett vissl ämne sålunda upptäckts i en arbetsmiljö kan åtgärder vidtas även iandra sammanhang och i andra miljöer där ämnet i fråga förekommer. Prop.1978/79:128 100 Utredningen nämner atl under senare är behovei av yrkesdalahar accentuerats inom det arbelsmedicinska omrädel. Yrkesupppifter som grundför riskberäkningar ulnylljas i arbets- och olycksfallsstatistiken. Sornframgår av resonemanget ovan har clock riskheräkninpania tiiliimpning intebara inom arbelsmiljöomriidet ulan inom alla miljöer där människor vistas. anser att upppift orn yrke är uv storbetydelse och bör tas med i en ny hushälls-, bostads- och sysselsäiiningsiindersökning(HBS 80). Det som framför allt pör yrkesupppiften viinlefull i undersök-ninparavtyp HBS 80 är ati uppgiften är indivitlielaterad. Genom sambearbetning avyrkesuppgift och exempelvis dödsorsaksslatistik eller medicinsk vårdstatistikbör viktip niiljöintbnnation kunna gä alt få fram. i första hand päller dettainformation som pör det möjligt att fastställa arbetsmiljö-betingad ohälsa. Sambearbetninpmed cnncerregistrel har tidigare gjorts. Av intresse i sammanhanpei bör iiven sambearbetninpav yrkesuppgifter och statistik rörande förtidspensionering ktmna vara Det som framför allt stär att vinna penom att uppgift omyrke medtas är möjligheter till - viktiga bakgriindsuppgifter\ id epidemiologiska undersökningar och epideiniologisk ("orskning.framförallt avseende individrelaierad yrkes-exponerinp - bedömning avolika riksnopulationer och dessas storlek och utbredning - uppbypgnad avnya varninps- och informalionssyslem avseende hälsorisker i arbetsmiljön. Sammanlaget är dessa användningsområden angelägna för helasamhället. Den information som kan erhållas genom atl yrkesuppgifl tas med iundersökningen är ett mycket värdefullt tillskott till informationen på miljövårdsområdet. Utredningen anger att uppgifter om yrke skulle försenabearbetningen vid granskningsorganen av samtliga variabeluppgifter påblanketten. Utredningen lillägger dock alt bearbetningen av yrkesuppgifter vidSCB skulle kunna läggas efter bearbetningen av de andra uppgifierna för alt inlenämnvärt försena publiceringen av dessa. Detla skulle innebära alt statistiköver yrke skulle redovisas ganska längt efter insanilingstillfället. Mot dettaförfaringssätt har miljödatanämnden inget att invända. Ulredningen anför vidare att yrkesuppgifterna harkvalitativa brister. Benämningen på yrken harenligt utredningen exempelvisunder senare är gjorts mindre beskrivande i det allmänna språkbruket än lidigare.vilkel har gjort det svårare att erhälla preciserade yrkesupppifter fränallmänheten. Även om så skulle vara fallet och möjliphcten att kunna tolka enyrkesuppgift ibland skulle vara svår överväger dock enligt miljödalanämn-densmening värdet av information i de fall yrkesuppgiften går att relatera till enviss sysselsättning, ett visst hantverk eller en viss miljö. 1 stället för attsom ulredningen föreslär slopa yrkesuppgift beroende på bl. a. kvalitativa brislerhos uppgifien vill nämnden hävda alt yrkesuppgift skall tas med i HBS 80 och atttill kommande hushälls-, bostads- och sysselsättningsundersökningarmöjligheten till utökning och precisering av denna uppgift utreds. Ett skäl attha med en individrelaierad yrkesuppgift i HBS 80 är också att delta germöjlighet lill jämförelse med säväl tidigare som kommande undersökningar avliknande art. Kostnaderna för den av utredningen föreslagna HBS 80beräknas av utredningen lill ca . Tilläggskostnaden förstatistikproduktion av yrkesuppgift beräknas till ca ,vartill kommer Prop.1978/79:128 101 kostnader tör en anpassning av denna ftåga till utredningenslörslag till tippläppninp av HBS SO. Mot denna kostnad vill niiljödatanäninden ställakostnaderna för skador och olycksfall enbart på arbetsplatser. Arbelsmiljöutredningenyorde en totalkostnadsutredninp om yrkesskadekostnader för som finns redovisadi SOU 1972: 86, Bättre arbetsmiljö. De direkta kostnaderna lör re-pistreradeyrkesskador under är 1969 värderades till och de indirektakostnaderna till , beräknade efter dä pallande penningvärde.Kan man minska dessa koslnader med endast ett par procent genom ökad kunskap omarbetsmiljörisker till följd av tillgång till uppgift om yrke i HBS-undersökningarhar samhället gjort en avsevärd ekonomisk vinst, bortsett från de rentmänskliga aspeklerna. Sammanfattningsvis vill miljödatanämnden förorda att i denav förslagna HBS 80 även uppgift om yrke medtas. Av de skäl somangetts ovan är den information som kan erhållas genom att yrkesupp-gift medtasett värdefullt tillskott till informationen på miljövårdsområdet. Föreningen slaiislik och planering (KSP): Denökade satsningen på kollektivtrafiken kommer enligt mänga bedömare att innebäraen ökad efterfrågan på färdmedelsfördelad pendlingsstatistik. Frän tra-fikplanerarhållframhälls att dessa uppgifter används vid upprältandet av bl.a.trafikprognoser varför man anser att uppgiftema om färdmedel bör bibehållas i1980 års undersökning. Yrkesvariabeln har enligt utredningen använts i rinpautsträckning i planering. Det finns dock anledning tro attanvändningen kommer att öka . Detta kan gälla kommunernas engagemangi sysselsättnings- och näringslivsfrågor, arbetsmarknadsfrågor etc. Något kravpå atl yrkesuppgiften finns med i HBS 80 har föreninpen inte men det är enangelägen uppgift att utreda hur uppgiften skall kunna inhämtas från annankälla i fortsättningen. byggiuidsjörskning (SIB): Utredningenavvisar tanken på att låta HBS 1980 upprätta ett lägenhetsregister. Även omdetta inte är genomförbart till 1980 anser dock institutet alt arbetet med attutreda förutsättningarna företi lägenhetsregister skall påbörjas. Och dellaav flera skäl. Ett läpenhetsrepister skulle ge den kontinuerlipainformation om bostads-, boende- och hushällsstrukturen som saknas. Däripenomskulle behovet av kostsamma och inte helt tillförlitliga totalundersökningardär varje hushåll är uppgiftslämnare bortfalla. Eftersom ett sådant register endastbehöver revideras med hänsyn till nyproduktion och rivning skulle det ocksåkunna ge detaljerade uppgifter om lägenheterna beträffande exempelvisrumsstorlekar, ytor och hygienslandard. Önskvärdheten av sådana data harinstitutet tidigare framfört lill utredningen. skulle vidarekunna samköras med Registrei över totalbefolkningen (RTB) eller . Den givna förutsätlninpen, att varje lägenhet i riket får enunik kodbeteckning, synes som principiellt problem betraktat var löst ibetänkandets bilaga 3. Den närmare utformningen av repler för hur läpenhetsnumrerinpenpraktiskt skall ske, får naturligtvis övervägas ytteriigare. Erfarenheternafrån förberedelserna och genomförandet av HBS 1980 borde därvid vara av storbetydelse. En svårighet är att regislrera flyttningar, dvs,förändringar i relationen hushåll-lägenhet. Det finns olika sätt att lösa den.Ett altemativ är att komplettera flyttningsanmälan med uppgift som avseridentifikationskoden för såväl den lägenhet som den boende lämnar som denlägenhet som den Prop.1978/79:128 102 boende flyttar till. Fastighetsförvaltaren/iigaren kandessutom åläggas anmälningsplikt för av- och inflyttande hyresgäster.Principerna för ett sådant ä jour-hållningssystem företi läpenhetsrepister börutredas inpäende. Institutet är medvetet om de stora kostnader somgenomförandet av HBS 80 kommer atl medföra och att varje tillkommande krav pä upppiftereller upppiftslämnarna mäste överväpas ytterst noggrant. Även om ett lägenhetsregistermedför stora initialkostnader bedömer dock institutet att dessa snart skulleuppvägas av de långsiktiga vinsterna. Sunens invandrarverk (): För samhällsplaneringen är delnödvändigt all tillförlitlig statistik över de växande invandrar- ochminoritetsgrupperna finns att tillgå. önskar därför göra följandepåpekanden. Samhällets behov av statistik över invandrare ochminoriteter ökar i samma takt som beslutar om olika politiskareformer för denna del av befolkningen. I regeringens proposition (1975:26) omriktlinjer för invandrar- och minoritelspolitiken m. m. har riksdagenfastställt målen för invandrar- och minoritelspolitiken. Dessa mål harformulerats i begreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan. Valfrihetsmälet innebär bl.a., att medlemmar av språkligaminoriteter skall kunna välja i vilken grad de vill behålla och utveckla sinursprungliga kulturella och språkliga identitet. Som en konsekvens av detla harriksdagen beslutat om flera reformer. En viktig sådan är invandrarbarnens rätttill hemspråksundervisning (SFS 1977:518). har i flera sammanhang betonat behovet av statistiköver invandrare efter medborgaiskap och språktillhörighel. Statistiskacentralbyrån redovisar endast utliindska medborgare utan språktillhörighel. I finns omkrinp en miljon invandrare. Av dessa ärca 425 000 utländska medborpare, ca 350000 naturaliserade svenskar och deövriga bam till dessa. För att framgångsrikt kunna genomföra hemspråksieformenbehöver olika samhällsorgan statistik över invandrarbarn och deras spräklillhörig-het.Detta behov har ökat genom de senaste årens stora invandring från länder, därolika språk används, t. ex. . Enbart barnets medborgarskapstillhörighetger inte tillräcklig informaiion om språktillhörigheten. Sädan informaiion blirav allt större vikt för resursplaneringen av såväl barnomsorg som verksamheteninom det allmänna skolväsendet. Den skulle ge ett viktigt komplement till del uppgiftsinsamlandeom hemspråk som sker genom olika klasslärares försorg. I förordningen om åtgärder för invandrare (SFS 1976: 310)hårde statliga myndighetema ålagts samma ansvar för invandrare och språkligaminoriteter som för den övriga befolkningen. Samma ansvar torde i prakiikenligga på kommunala myndigheler. Myndighelerna behöver därför språkslaiistiköver invandrare och språkliga minoriteter för att t. ex. kunna planera informationenlill invandrare om deras rättigheter och skyldigheler. Statistiken måste vara individinriktadoch ge de offentliga nyttjarna svar på frågan "Vem använder vilketspråk? får ofta förfrågningar om olikainvandrares språktillhörighel. Det är myckel otillfredsställande att enstatlig myndighet med SlVs uppgift att ge andra samhällsorgan råd om invandrarpolitiskainsatser inle har tillgång till tillförlitliga uppgifter om språklillhörigheienbland landels en miljon invandrare. Flera invandrarorganisalioner har ävenpåpekat behovet av sådan statistik. Som jämförelse med andra länder kannämnas, att folk- och bostadsräkning ger svar på frågan om språktillhörighel(modersmål). 1978/79:128 103 Ulredningen föreslär vidare, att yrkes- och utbildningsvariablemabör utelämnas i undersökningen (HBS). De kostnadsbesparinpar vid undersökningensgenomförande som kommittén anför som motiv för utelämnandet kan inte godtas. Betydliptstörre samhällsutgifter kan pä sikt bli följden av ett bristfälligt planerinpsunderlapför utbildnings- och sysselsättningspolitiken. Samhällsplanerare behöver t.ex.kontinuerliga kartläggningar av antalet låputbildade invandrare, oftaanalfabeter, likaväl som av de invandrare som erhållit relativt pod utbildninpmen har svårt att få arbete motsvarande sin utbildningsnivå. Verket förutsätter vidare, att de uppgifter om faktisktboende som insamlas penom HBS 80 används till en korriperinp av folkbokförinpsupppif-terna.Detta har skett vid tidigare FoB. : Via det system som utredninpen föresliirskall användas lör inhämtande av sysselsättninpsiipppilter (KU/CFR-sys-temet)kan yrkesuppgifter inle insamlas. Detta är piveivis att beklapa. eftersom länsstyrelsemainom ramen för länsplanerinpen av reperinpen lätt i uppdrag att kontakta de planeringsrädsom inrällats för frägor rörande övergängen frän skola till arbetsliv samt de planeringsorpansom upprättats för högskoleregionerna. Länsstyrelserna har härvid översatt närinps-grensprognosernatill yrkespropnoser pä prundval av yrkesupppifterna i FoB 70 och FoB 75. Omyrkesvariabeln slopas i HBS 80försväras möjlipheterna att förse utbildninpsplanerarnamed repionala yrkespropnoser. Länsplanerarnas Föreninp anser det dock vara sävärdefullt au införa KU/CFR-systemet. som medper ärlip sysselsättninpsslatistik,att yrkesvariabeln fär offras. Statistiska centralbyrän bör fä i uppdrap attpä sikl inveckla metoder för att via repister eller befintlip staiislikinsamlinperhälla yrkesuppgifter. vid ärkritisk till användaranalys. Institutionen tar upp frågan omvariabeln yrke skall komma med i undersökning 1980. Denna fräga är centraleftersom den enligt internationella rekommendationer bör tas med i folkräkningaroch därför att den funnits med fr. o. m. FoB 60. Marginalkostnader föryrkesvariabeln har bedömts till ca i ett altemativ som ulredningenej förordar (dvs. en utförandemässigt förändrad FoB 75) plus en uppgiftslämnarinsatsför allmänheten. Någon marginalkostnadsbedömning för altemativet HBS 80 (som ulredningenförordar) synes ej ha gjorts. Till kostnaderna måsle också räknas att övripadala toide försenas p. g. a. att granskningsorganen behöver . Bedömningen av marginalvärdet måste utgå från det altemativsom finns för att få uppgifter om yrke dels genom särskilda undersökningar delsgenom att eventuellt komplettera företagens upppiftslämnande till lönestatistiken.Någon bedömning av kostnader och möjlipheter för dessa alternativ finns inte.Som utredninpen päpekar finns flera problem då det päller utnyttjande av yrkenmen ändock måste utredningens bedömning av värdet av denna statistikifrågasättas. Detla ifrågasättande hänger i stor utsträckning samman medden metod för användaranalys som utredningen utnyttjat. Denna har i storutsträckning inriktats på tidigare användning och undertrycker därmedförändringar i behoven. användaranalyser har kritiserats för attanvändare inte behövt ta hänsyn till kostnader (de har kunnai ange en läng radönskemål utan att tillräckligt värdera dem mot varandra). Utredningens metodinnebär risk att man underskattar värdet av nytillkommande behov. Be-_ hov. somtidigare utnyttjats för siörre tyngd än framtida behov, som ännu Prop.1978/79:128 104 inte liar \arii aktuella. Vad päller variabeln yrke saknar man diirför enfyllig diskussion a\ dess betydelse - inom arbelsmedicinskaområdet. Man har t.ex. aldrig kontaktat Arbetarskyddsstyrelsen. Man har inteheller närmare diskuierai hur yrkesupppifterna kan utnyttjas inom dettaområde. Man har inte noterat att kombinationen av dödsorsaks-/cancer-registeroch yrkesupppifter i FoB är i del närmaste internationellt unikt, vilket kan hastt)r internationell belydelse. Möjlipheterna att fortsätta den just påbörjade forskninpeninom området diskuteras inte. - inomsysselsättningsplanering pä regional och speciellt lokal nivå. Här har utvecklingenknappast kommit igång, men det är ändock möjligl atl se sysselsältningsplanering,där yrke och utbildning för inom kommunen bosatta befolkningen spelarenbetydelsefull roll. Med tanke pä att kommunala näringsgrensprognoser behandlasutförligt i utredningen, borde denna fräpa tas upp. En annan aspekt som är central vid frågan om värdet av envariabel är frågan hur man skall göra kvantitativ och kvalitativ bedömning avanvändningen. Det är naturligt att utredningen fastnat för enkvantitativ bedömning. Man talar t. ex. om ""att behovet av statistiköver yrke och utbildning inte är så omfattande"" (sid. 55). Det ärgivetvis svårt att göra kvalitativa bedömningar, men en jämförelse mellan närinpsgrenoch yrke visar på en fallgrop som ulredningen kunnat undvika. Användningen avnäringsgren är omfattande p.g. a. centrala anvisningar vilket innebär attmånga kommuner utnyttjar den. Variabeln yrke utnyttjas huvudsakligen på central nivä, t.ex. inom prog-nosinsiiiutet och inom arbelsmedicinska området. Inga centrala anvisninparanger att den bör utnyttjas (sid. 53-54 i betänkandet). Det finns risker för att man underskattar värdet avvariabeln yrke genom - atl manframhäver behov som funnits tidigare mot kommande behov - att man vidbedömning av utnyttjandet koncentrerar sip till antal användare. vill vi rekommendera altemativet med en folk-och bostadsräkning motsvarande 1975 med utnyttjande av de rationaliserinpsvinstersom är möjlipa. Om departementet trots detta fastnar för alternativet HBS 80vill vi understryka att vi betraktar det som väsentligt alt säväl variabelnsysselsättning liksom yrke inpår på hushållsblanketten. Variabeln sysselsättninp spelar en ceniral roll och del ärur statistisk synpunkt viktigt att man - fär en kopplingmellan lidigare beskrivning och den beskrivninp som man fär genom att ulnyllja kontrollupppifler - garderar sipmot de problem och kvalitetsbrister som kan uppstå då man första gångenutnyttjar kontrolluppgifterna. Variabeln yrke har funnits med i folk- och bosladsräkningar.Dess betydelse torde öka såväl inom planeringsområdel liksom inom det arbelsmedicinskaområdet. Inom det arbelsmedicinska området har möjligheten att knylayrkesvariabeln till dödsorsaker och sjuklighet (t.ex. i cancer) stort intemationelltintresse. De altemativa möjligheler, som utredningen hänvisar lill kan inteutnyttjas inom den närmasle tiden. Skulle yrke inte tas med påhushållsblanketten torde det därför innebära att man efter 1975 får en längrelidsperiod utan uppgifter än vad man haft tidigare. Från forskningssidan tordesamtidigt behovei av kortare tidsintervall accentueras ännu mera . Jör fastighetsdata (CFD): Inom ramen för CFDsul- 1978/79:128 105 vecklingsarbete har ett projekt benämnt bostad-arbetebedrivits i samarbete med repionalekonomiska enheten vid iUppsala län. (Över projektet, som har nära samband med utredningens förslag om arbetsställeregisier,ges en sammanfattning i remissvaret.) Erfarenheterna från projektet visar attföljande krav bör ställas på ett arbetsställeregister: - Det börorganiseras så att uppgifierna om enskilda förelag och dess arbetsställen äråtkomliga via terminal för länsstyrelser och de kommuner som sä önskar samt attden regisieransvarige kan införa ändringar online. - Uppläggningenmen framförallt underhållet kräver god kännedom om lokala förhållanden, varförunderhållsansvaret bör läggas på nivå där så är möjligt och attrapporteringsrutiner ulformas så att de lokala skattemyndigheternas arbeleutnyttjas. - Arbetsställetsläge bör anges med både postadress, belägenhetsadress och fastighetsbeteckning.I den mån inte dessa uppgifter kan införas frän böljan skall det vara möjligtalt införa dem . - Registrei skallvara tillgängligt för sekvensiella bearbetningar för län och kommuner enligt erforderligasekretessregler. Transporijorskningsdelegalionen (TFD): Inom TFD pågår ettflerårigt projekisom syftar lill att utarbeta ett planeringssystem för kollektiv lokaltrafiksom kan utnyttjas av trafikföretag, kommuner och landsting. I projektetstuderas och utarbetas bl. a. meioder för all ta fram underlag för trafikplaneringensäsom demografiska uppgifier m.m. Med anledning av rubricerade belänkande villvi härmed framföra följande synpunkter. Dessa berör främst sysselsältningsdeleni HBS 80. Resor bostad-arbete utgör merparten av alla resor ochskapar ell väsentligt underlag för, respektive behov av kollektivtrafik.Bristen på aktuella och lämpligt redovisade sysselsättnings- ochpendlingsuppgifter försvårar trafikplaneringen avsevärt. Vi vill därförstarkt understryka angelägenheten av förbätirad statistik i detta avseende samlser med tillfredsställelse på förslag till förändrad datainsamlingsmeiod(via RSV;s kontrolluppgifter), dock med vissa delaljsynpunkler enligt nedan. Vi vill också här nämna möjligheten, om föreslagendatainsamling via kontrolluppgifter ej genomförs, att insamla sysselsällningsuppgiftervia datarepistrering av de anställningskort (anställnings påbörjande respekliveupphörande) som arbelsgivare är skyldiga att lämna till allmän försäkringskassa(RFV). I kollektivtrafikplaneringen föreligger behov av att kunnaavgränsa lämpliga områden runt terminaler, hållplatser och linjer (zoner) samtatt erhälla bl. a. sysselsättnings- och pendlingsuppgifter fördessa. Ävenalternativa områdesindelningar (lokaliseringar) behöver kunna analyseras i planerinpen.För varje arbetsställe bör därför även fastighetsbeteckningsuppgift anges i priniärmaterialetvilkel tillpodoser nämnda behov av analysmöjligheter. Man kan dä använda enteknik som nära ansluler till SCB:s nuvarande metod för områdesavpränsningarenligt nyckelkodssystemet. Vidare erhålls också en direkt möjlighet att () koordinater samt befinlligadatorprogram för analys och geografisk redovisning av informationen. Detta lordevara av stort iniresse och värde även för flertalet övriga användarkategorier. förslag innebär att uppgifier om huvudsakligtfärdsätt llll och frän arbelet ej insamlas. Uppgifien har i sin hittillsvarandeform som fristående uppgift (och låga aktualitet) använts i ringa omfattning.Insamling av sysselsätlningsdata via kontrolluppgifterna innebär all primär- Prop.1978/79:128 106 material för beräkning av arbelspendling blir tillgänpliptårligen. I illsam-mans med en redovisning för lämpligt avgränsade områden (jfrovan) är färdsätlsuppgiflen som undervariabel till pendlingen mellan områden avstort värde för den lokala och regionala trafikplaneringen.