prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Det bör understrykas atl regeln inleär tillämplig om endast en del av förvärvskällans mark övergår lill ny ägare. Anskaffningsvärdeoch ursprungligt ingångsvärde skall enligt sista stycket inte fastställas förjordbruksfastighet som utgör omsäiiningstillgäng i rörelse (tomtrörelse,rörelse avseende handel med fastigheter eller byggnadsrörelse). Detla medföratt reglerna om värdeminskningsavdrag och om reducering av ingångsvärde m. m.aldrig blir tillämpliga på omsättningsfasiigheter. till28 § Punkt 5. Av första stycket framgår alt avverkning på annans mark på grundav särskilt förvärvad avverkningsrätt och utnyttjande av avverkningsrätt, somförbehållits av den skattskyldige när fastigheten överiåtiis till ny ägare, äratt hänföra till rörelse (jfr punkt 3 av anvisningarna lill 21 §). Harfastigheten avyttrats är realisationsvinslberäkningen i princip avgörande förden förbehållna avverkningsrättens ingångsvärde i den skattskyldiges rörelse.Avverkningsrätt som förbehållits i samband med alt den skattskyldigesfastighet tillfallit annan genom gåva eller annat benefikt fång, åsätts däremotinte något ingångsvärde i rörelsen. till35 § Punkl 4. Som ett nytt tredje stycke har införts regeln om att skogsuttagunder innehavstiden, som föranleds av att mark upplåtits för obegränsad tid motengångsersättning, kan beskattas enligl realisationsvinstreglerna. I övrigl är-bortsett från styckeindelningen och en redaktionell ändring i första styckel -anvisningspunkten oförändrad. 16 1978/79. Prop.1978/79:204 242 Promemoriejörslaget (sambandsmetoden) Punkt 2 b. I ingressentill lagförslaget anges att de nuvarande punkterna 2 b och 2 c skall betecknas2 c resp. 2 d. Som framgår av försia slyckel kan den ' nya punkt 2 b sägaskomplettera beslämmelserna i punkt 2 a. Andrastyckel innehåller regeln om att realisationsvinslberäkningen skall avse värdetpå hela fastigheten även om den skattskyldige förbehållit sig rält lillskogsavverkning. I iredje siyckei föreskrivs all skogsplanteringskosinader,som inte dragits av som driftkostnader ulan aktiverats, skall behandlas somförbättringskostnad. Beräkningenav realisalionsvinst skall såväl vid delavyiiring som vid avyttring av helförvärvskälla baseras på en jämförelse mellan vederlaget ochanskaffningskostnaden (omkostnadsbeloppet) för den avyttrade egendomen.Omkoslnadsbeloppel skall dock minskas med värdeminskningsavdrag som belöper påtiden före avyuringen (punkl 2 a fjärde stycket av anvisningarna till 36 §).Vid delavyttring uppkommer problemet au klarlägga hur stor del av de medgivnavärdeminskningsavdragen som hänför sig till det avyttrade markområdet och hurstor del som hänför sig lill annan mark. Denna uppdelning kan - i synnerhet omavdragen avser växande skog - ge upphov lill betydande utredningsproblem.Avsikten med schablonregeln i Ijärde stycket är att begränsa dessa problem.Schablonregeln skall tillämpas inte bara på vanliga delavytiringar utan ävennär del av den skaltskyldiges skogsmark tillfallit ny ägare genommarköverföring enligl FBL eller när den skaltskyldige erhållitengångsersättning på grund av upplåtelse för obegränsad tid eller sättning sombeskattas på samma säll (jfr punkt 4 försia - iredje styckena av anvisningarnatill 35 §). Någon uttrycklig regel om detta har inte ansetis nödvändig. till41 § Punkt t. Eftersom avdragsrätten enligt sambandsmetoden alltid är direktkopplad till intäktssidan blir den särskilda avdragsregeln i fjortonde stycketandra meningen obehövlig. ff.f.2Lagen om fastställande av anskaffningsvärde av växande skog, m. m. Enligt försia stycket skall den som ägt en jordbruksfastighet lämnauppgifter till ledning för beräkning av anskaffningsvärde och gällandeingångsvärde av växande skog. Uppgiftsskyldigheten är givetvis av betydelsefrämst då värdena skall ändras till följd av att den skattskyldige underbeskattningsåret förvärvat eller överiåtil skogbärande mark eller framställtyrkande om avdrag för kostnad för anskaffning av skog (värdeminsknings-avdrag).Har någon händelse som kan motivera ökning eller minskning avanskaffningsvärdet eller del gällande ingångsvärdet inte inträffat, innebär Prop.1978/79:204 243 Promemorieförslaget(sambandsmeioden) uppgiftsplikieninte annat än au den skaltskyldige fiyttar över föregående årets värden lillden aktuella deklarationen. Beslämmelseni andra siyckei om lidigare ägares skyldighet att lämna upplysning till ledningför ny ägares anskaffningsvärde m. m. lar sikte på del fallet all del av enförvärvskällas skogsmark tillfallit ny ägare genom arv, gåva eller annatbenefikt fång. I detla fall är nämligen värdet på den tidigare ägarens skog avbetydelse vid beräkningen av den nye ägarens ursprungliga ingångsvärde. 2 §.Av första stycket framgår alt det åligger taxeringsnämnd att ta Slällning lill den skaltskyldiges anskaffningsvärde och gällande ingångs värde. Någol formellt beslul behöver dock inte meddelas om taxerings nämnden godtar den skaltskyldiges uppgift all inget inträffat som påkallar ändring av föregående årets värden. Reglernai andra - fjärde styckena om kommunicering mellan taxeringsnämnden och denskaltskyldige i frågor rörande storleken av anskaffningsvärdet och detgällande ingångsvärdet överensstämmer i huvudsak med motsvarande bestämmelser i65 och 69 §§ taxeringslagen (1956:623, TL). skyldighet all lämna uppgifterlill länsslyrelsen är begränsad lill de fall dä den skallskyldige underbeskailningsäret förvärvat eller överiåtit skogsmark eller då nämnden av annananledning beslutat atl höja eller minska anskaffningsvärde eller gällandeingångsvärde av skogen. Paragrafen innehåller den viktiga bestämmelsenom all såväl skatt-skyldig som det allmännas representanter har rätt all föralalan mot beslul angående storieken av anskaffningsvärdet (och därmed även detursprungliga ingångsvärdet) och del gällande ingångsvärdet. Bestämmelserna i denna paragraf avser altersätta de regler om skogsliggare som f n. finns i 57 § taxeringskungörelsen(1957:513). I andra stycket anges atti liggaren införda uppgifterom anskaffningsvärde och gällande ingångsvärdeskall anses innefatta taxeringsnämndens beslul. Detla innebär att uppgifierblir bindande för framtiden när liden för talan mol taxeringsnämndens beslulgåii lill ända. Vissafel av enkel beskaffenhet, t. ex. längdföringsfel, uppenbara felräkningar ochfelöverföringar, kan, såvitt gäller inkomst- och förmögenhetstaxeringen, rättasmed stöd av 72 a § TL ulan att formella besvär behöver anföras. Det finns skälsom talar för att denna enklare rättelsemöjlighet bör omfatta även felräkningaroch felöverföringar som uppkommer när uppgifter införs i skogsliggaren.Tillämpningsområdet för rätie'ser enligt 72 § TL är emellertid f n. föremål förprincipiella överväganden i samband med genomförande av det s. k. RS-projektet.Med hänsyn bl. a. till detta har det bedömts mindre lämpligt att nu lägga framförslag om att 72 a § TL skall kunna tillämpas även vid rättelse av fel iskogsliggaren. Prop.1978/79:204 244 Promemorieförslagel(klyvmetoden) I denna paragraf anges att rättelse av oriktiga anskaffningsvärden ochgällande ingångsvärden kan ske genom eftertaxering. Eftertaxering kan t. ex.komma i fråga om den skaltskyldige lämnat felaktiga uppgifier om skogs-tillgångpå tillskotismark eller uppgivna kosinader för "aktiverad" skogsplanteringsaknar verklighetsunderlag. 11.2.1Ändringar I kommunalskattetagen (1928:370) Inkomst pä grund av avyttring av skog beskattas vid tillämpning avklyvmeloden i långl större omfattning i inkomstslaget jordbruksfastighet än omnuvarande regler eller sambandsmetoden skall tillämpas. Enligl sambandsmeiodenskall sålunda skattskyldig, som säljer en vid fastighets-försäljningförbehållen avverkningsrätt, rörelsebeskatias för ersättningen föravverkningsräiten. Vidare skall ersällning för skog, .som avyttras tillsammansmed marken, beskattas enligt realisationsvinstreglerna. Tillämpas klyvmetodenskall båda dessa slag av ersättningar tas upp som intäkt av skogsbruk. Ilikhel med vad som föreslagits enligt sambandsmetoden har bestämmelsen inuvarande iredje stycket flyttats över till punkt 5. 1 försia slyckel anges ultryckligen atl intäkt genom avyttring av växandeskog tillsammans med marken ulgör intäkt av skogsbruk. Undanlag görs bara fördel fall att den avyttrade fastigheten har karaktären av omsällningslillgång irörelse. Ändringen i sista meningen är av redaktionell nalur. Andrastyckel överensstämmer i princip med nuvarande beslämmelser i punkl 3 tredjeslyckel. Reglerna om utvidgad avdragsrätt för kostnader för plantering av skog harförts in som ett nytt femte stycke. De två första styckena har så gott som samma innehåll som motsvarandestycken enligt sambandsmetoden. Vid tillämpning av klyvmetoden medgesemellertid även vid faslighelsavyltring avdrag för kostnad för anskaffande avväxande skog i inkomstslaget jordbruksfastighet. Det har därför angivits allavdragsreglerna i försia och andra styckena är begränsade till skogsuitag underinnehavstiden. Tredjesiyckei överensstämmer - bortsett från att begreppet indexvärde definieras -med motsvarande stycke enligl sambandsmeioden. Prop.1978/79:204 245 Promemorieförslaget(klyvmetoden) IOärde stycket anges hurdet ursprungliga ingångsvärdet skall beräknas när denskallskyldige förvärvar skogbärande mark genom onerösi fång. Till skillnad molsambandsmetoden skall ingångsvärdet alltid fastställas med ulgångspunkt i denfaktiska förvärvskosinaden. Som framgår av femte stycket gäller della även närskaltskyldig förvärvar skogsmark genom marköverföring enligl FBL. Reglerna i sjätte stycketom beräkning av ingångsvärde vid arv, gåva och andra benefika fång är identiskamed motsvarande regler enligt sambands-metoden. Detsamma gäller beslämmelsernai sjunde stycket om beräkning av ingångsvärde vid fusion. Åttonde stycket innehållerbestämmelser om hur anskaffningsvärde, gällande ingångsvärde och indexvärdeskall reduceras när den skallskyldige avyttrar all eller delar avförvärvskällans skogbärande mark. Avyttras all skogsmark skall helaingångsvärdet m. m. alllid anses förbrukat. Vid delavyttring kan emellertid denskatiskyldige begränsa reduceringen av värdena genom alt hell eller delvisavslå från rätten till avdrag på grund av avytiringen (jfr punkt 8 iredjestyckel). I nionde slyckelföreskrivs hur anskaffningsvärde, gällande ingångsvärde och indexvärde skallreduceras när den skogbärande marken tillfaller ny ägare genom arv, gåva ellerliknande fång. Den valda lösningen överensstämmer med vad som föreslagilsbelräffande sambandsmeioden. Beslämmelsernai del sista stycket är identiska med motsvarande stycke enligl sambandsmetoden. Vid lillämpningav klyvmeloden skall vederiag för växande skog, som avyttras tillsammans medmarken, tas upp som intäkt av skogsbruk. En konsekvens av delta är, vilketanges i första styckel, atl avdrag för skogens anskaffningsvärde är att ansesom en driftkostnad i inkomstslaget jordbruksfastighet. Av andra och tredjestyckena framgår all om en avyttring omfaltar all mark i förvärvskällan skallden skallskyldige obligatoriskt få avdrag med belopp svarande mot summan av detuppräknade indexvärdet och eventuell återstående del av det gällandeingångsvärdet (underskotl som föranleds av indexuppräkningen är dock inteavdragsgillt, jfr näst sista stycket). En skaltskyldig, som säljer enjordbruksfastighet men därefter skall arrendera fastigheten, kan exempelvisinie spara de lill skogens anskaffningsvärde kopplade avdragen till senarebeskattningsår. Vid delavyttring kan den skattskyldige däremoi i vissutsträckning själv bestämma om han vill utnyttja avdragsräuen ellerförsi . Omfaltar delavyttringen minst tvä tredjedelarav värdet av förvärvskällans skog har den skallskyldige för det första rätt atlberäkna avdrag som om all mark sålts. Detla medför atl möjligheten lill avdragframdeles hell bortfaller. Den skallskyldige kan för del andra beräkna avdragetsom om hälften äv 1978/79:204 246 Promemorieförslaget(klyvmetoden) En tredje möjlighei för den skaltskyldige är att tillämpa de reglersom gäller för skogsavyiiring . I sistnämnda fall skallvederlaget förden sålda skogen anses som ersättning för upplåtenavverkningsrätt (roiförsäljning). Omfatlaren markavyitring minst en tredjedel men mindre än tvä tredjedelar av värdet avförvärvskällans skog, kan den skatiskyldige få avdrag med belopp motsvarandesumman av halva del uppräknade indexvärdet och hälften av eventuell återstod avdet gällande ingångsvärdet. Den skatiskyldige har även i detla fall räu altanvända de regler som gäller för rotförsäljning . Hardelavyltringenslulligen omfattat mindre än en iredjedel av skogen kan avdrag medges endastenligt de regler som gäller för roiförsäljning . Indexvärdetfär alliså i dessa fall inte läggas till grund för avdragsberäkningen. Detkan förekomma atl en skaltskyldig, som baserar avdragsberäkningen på hela ellerhälften av del uppräknade indexvärdet, inle kan utnyttja indexuppräkningenfullt ut. Någon möjlighet att spara molsvarande del av indexvärdet föreliggerdock inte. Beräknas avdraget däremot enligt de regler som gäller för avverkningunder innehavstiden kan den skattskyldige själv beslämma hur stor del av detteoretiskt möjliga avdragsbeloppet som skall utnyttjas under del akluellabeskattningsåret. Fjärdeoch femte styckena innehåller beslämmelser om indexuppräkning. Bestämmelsernahar kommenterats utföriigt i den allmänna motiveringen (avsniu 8.5). Reglernai sjätte styckel har sin motsvarighel i bestämmelser i punkt 4 av anvisningarnalill 35 §. Hänvisningen i sjunde stycket till sista siyckei i punkt 7 innebäratl värdeminskningsavdrag inle kan komma i fråga beträffande fastighet somulgör omsättningstillgång i rörelse. Åttondestycket innehåller regler som förhindrar att uppräkning av indexvärdet gerupphov till underskotl. Beloppsgränserna i sista slyckel överensstämmer medmotsvarande bestämmelser enligt sambandsmeioden. Någon beloppsspärr gäller dockinte om avdragei skall beräknas enligl de regler som tillämpas vid avyttring avhela förvärvskällan. till28 § Punkt 5. Atl hänvisningen i andra meningen ändrals beror på altbestämmelsen om avverkningsrätt, som övergår till ny ägare genom benefikt fång,flyttals från punkl 3 till punkt 5 av anvisningarna lill 21 §. Övriga ändringarär av redaktionell natur. Prop.1978/79:204 247 Promemorieförslaget(klyvmetoden) lill35 § Punkl 1. ändringen är en följd av all vederiag för växande skog, somavyttras tillsammans med marken, enligt klyvmetoden skall tas upp som intäkt avskogsbruk. till36 § Punkt 2 a. Slopandet av realisalionsvinslbeskatlning av växande skog harmedfört följdändringar i försia, fjärde och åttonde - tionde styckena. lill41 § Punkt 1. Ändringen överensstämmer med molsvarande ändring enliglsambandsmetoden. 11.2.2 Lagenom fastställande av anskaffningsvärde av växande skog, m. m. 1 §.Alt skatlemässig kontinuitet upprätthålls mellan föregående och ny ägare av skogbärande fastighet är betydligt viktigare vid tillämpning av klyvmeloden än vid lillämpning av sambandsmetoden. Skyldigheten för den skaltskyldige atl lämna uppgifter lill ledning för beräkning av anskaffnings värde och ingångsvärde för den som han förvärvat fasligheten av eller överlåtit fastigheten lill har därför utvidgats någol jämföri med sambands- metoden. Reglerna överensstämmer i allt väsentligt med motsvarande regler enliglsambandsmetoden. 11.2.3 Lagenom uppskov med beskattning av intäkt av skogsbruk Lagenhar utformats med förebild av den sedan 1976 års omläggning avrealisationsvinstbeskattningen upphävda förordningen (1959:129) om uppskov ivissa fall med beskattning av intäkt av skogsbruk. Flertalet ändringar jämförimed den upphävda förordningen är sålunda av teknisk eller redaktionellkaraklär. Regeln i 1 § andra stycket om all marköverföringar enligl FBL skall -i den män vederlaget betalas kontant - behandlas pä samma säll som vanligafastighetsavyttringar saknar däremot motsvarighel i äldre lagstiftning. 11.3Lagen om ändring i skogskontolagen (1954:142) 2 §.Som framgår av den allmänna motiveringen har bl. a. de förbättrade möjlighelerna till värdeminskningsavdrag - detta gäller i synnerhet vid tillskoltsförvärv - ansetts tala mot särskilda uppskovsregler i marköverföringsfallen. Nuvarande regler i andra och tredje styckena har 1978/79:204 248 Promemorieförslaget(sambands- och klyvmetoden) därförslopats vid tillämpning av såväl sambandsmeioden som klyvmetoden. Enligtsambandsmetoden utgör f ö. likvid, som avses i punkt 11 av anvisningarna till21 § KL, inte inläkl av skogsbruk. Itredje styckel har införts regler om utvidgad uppskovsräti när skogsfastighetdrabbats av stormföllning, brand, insektsangrepp eller liknande yttre skada.För att de högre procentsatserna skall få tillämpas krävs för det försia altskadan motiverar en tidigareläggning av avverkningen av en beiydande del avförvärvskällans skog. Vidare fordras atl den aktuella intäkten fakiiskt hänförsig till avverkning som lidigarelagts på grund av skadan. Avverkningar sominte har någol samband med en inträffad skada kan således inte omfattas av deförmånligare uppskovsbestämmelserna. om atl de höjda procentsatserna fär tillämpas endasi om avverkningensker efter skadetillfallei har - bl. a. av praktiska skäl -inleuppställts. Del ligger dock i sakens natur atl det blir svårare fördenskattskyldige att visa alt viss avverkning föranletls av en skada ju längre tidsom förflyter n.ellan skadetillfallei och avverkningen. Prop.1978/79:204 Bilaga 2 Prop.1978/79:204 251 1 Inledning..................................................... 252 2 Remissinstansernas principiellainslällning till förslagen 252 2.1 Remissinstansersom förordar all evenluella ändringar görsmed ulgängspunkl i nuvarande regler.... 252 2.2 Remissinstanser som förordarsambandsmetoden 258 2.3 Remissinstanser som förordarklyvmetoden.. .. 278 2.4 Remissinslanser som förordarall etl nytt förslag läggs fram 283 3............................................................... Remissinslansernassynpunkler rörande den närmare ulform ningen av sambandsmeioden........................... .. 296 3.1 Beräkningenav skogens anskaffningsvärde.. 296 3.1.1 Förvärv genom köp o. d.................. .. 296 3.1.2 Benefika förvärv, m. m.................... 304 3.2 Kostnader för skogsplantering................... 306 3.3 Utnyttjandet avanskaffningsvärdet vid avyttring av skog 309 3.4 Avdragets storlek i förhällandelill intäkterna 315 3.5 Avdragsbeloppens sloriek......................... 317 3.6 Överlåtelse av del avfastighet, m. m......... 318 3.7 Allframtidsupplälelser............................... 324 3.8 Förbehåll av avverkningsrätt,m.m............. 327 3.9 Tomtrörelse m. m................................... .. 331 3.10 Förfarandel vid beräkning avanskaffningsvärde, m. m.. 332 3.11 Övergångsbestämmelserna....................... 339 4 Remissinstansernassynpunkter rörande vissa andra frågor.... 346 4.1 Lantmäierikosinader................................. 346 4.2 Särskilda frågor rörandebeskattningen av avverkningsrätter 347 4.3 Vissa vid remissbehandlingenaktualiserade frågor 349 Prop.1978/79:204 252 Sammanställning av remissyttranden över departementspromemorian(Ds B 1978:2) Beskattning av skogsbruk Remissinstansernaär i stort sett eniga om atl reglerna för beskattning av skogsinkomster behöverändras och att skogsbeskattningen inte kan läggas om enliglskogsskattekommitténs kontantmetod. Ett fötal remissinslanser anser dock attnuvarande regler kan behällas, åtminstone i huvudsak. En vanligare uppfattningär atl sambandsmetoden bör läggas lill grund för lagstiftning. Klyvmelodenförordas av etl mindre anlal remissinstanser. Slutligen anser en delremissinstanser all ell nytt förslag till skogsbeskaitning bör läggas fram. Iett sådant förslag bör, menar man, de skogspoliiiska målsättningarna och desamhälleliga effekterna särskilt beaktas. 1det följande lämnas en redogörelse för remissyttrandena. Remissinslansernasprincipiella inslällning lill olika säll att beskatta skogsinkomsier framgår avavsnitt 2. 1 avsnitten 3 och 4 behandlas synpunkter vid remissbehandlingen påvissa frågor av främsi teknisk natur. Redovisningen av remissvaren sker där medutgångspunkt i sambandsmetodens lösningar eller i lösningar som är likartadeför sambandsmetoden och klyvmeloden. Del bör framhållas an de sistnämndaavsnitten ocksä behandlar frågor av mer principiell räckvidd, t. ex. avdragetsstorlek, skogsbeskaitningsreglernas betydelse för den yttre rationaliseringensamt problem kring övergången till beskattning enligt sambandsmetoden. 2 Remissinstansernasprincipiella inställning till förslagen 2.1Remissinstanser som förordar att eventuella ändringar görs med utgångspunkt inuvarande regler promemorian uttalade uppfattningen att de nuvarande skogsbeskaliningsreglernaär krångliga, svårtillämpade och ibland leder till materielltotillfredsställande resultat delas av det hell övervägande antalet remissinslanser. församlings- ochpastoratsförbund, FAR saml vissa stiftsnämnder anser att det bör gå all kommatill rätta med problemen genom atl vidareutveckla de nuvarande reglerna och dåframför allt virkesförrådsmetoden. RSV är kritiskt inställd lillpromemorieförslagen. TCO avstyrker både sambandsmetoden och klyvmetoden. Prop.1978/79:204 253 Skogsskaitekommitténframhöll atl dess uppgift enligl direktiven lill ulredning varil avskatteteknisk art och all dess förslag var utformade under förutsättningen attvara neutrala från närings- och skogspolitisk synpunkl. Del nu framlagdaförslaget är utformat under samma förutsättningar. Delär att beklaga att det utarbetade förslaget inte tagit hänsyn lillskogsbeskattningens effekl för skogsnäringen i stort. Den föreslagna skogsbeskattningenkommer liksom den nuvarande ej att eliminera skaiieiän-kandel vid avyttring avskogsprodukter med dess synbara negativa följder för skogsindustrin ochsysselsättningen. De föreslagnaavdragsmöjligheierna kommer vidare, då alla skogsägare oberoende av omskogskapilalei minskat eller ej kan erhålla avdrag under innehavet av anskaffningskostnaden, troligen atl ulnyltjas i siörre utsträckning änlidigare. Dä ingångsvärderna i många fall kan utnyttjas nästan i sinhelhet föreligger en risk att den större förskjutning av beskattningen lillavyuringen av fastigheten som uppslår, kan leda lill alt det siörre utbud avfastigheter, som jordförvärvsutredningen i silt belänkande (SOU 1977:93)ansett nödvändigl, motverkas. Även fördel intensiva skogsbruk som 1973 ärsskogsutredning förordat i "skog för framlid" (SOU 1978:6) är del nyaförslagel liksom gällande skogsbeskaitning ej anpassat. Dåskogen är ett avkastande kapital bör samma regler gälla som för alll annalkapital nämligen atl avkastningen och endast avkastningen skallinkomsibeskaiias. Detta bör gälla närhelst under innehavet denna avkastningblir möjlig för beskattning. En förskjutning av tidpunkten för beskattningtill avytiringen av fastighet för att där kunna eliminera beskattningen genomvissa skaitekonsirukiioner på övriga delen av fastigheten kan inte ansesrimlig. Elt särande av skogen från övriga fastigheten synes därför urskatlesynpunkl motiverad. Sambandsmeioden är ur denna synpunkl inle godtagbar.Klyvmeloden tillgodoser i princip dessa synpunkler men är alltförschablonmässig och lar för lilen hänsyn lill individuella skillnader vid avdragunder innehavet sami ger i ston sen en för härd beskattning vid avyttring avfasiigheisinnehavet. Strävan efter en enkel beskattningsmeiod får inte ske påbekostnad av vad som framförts. I utredningsdirektivenlill ny skogsbeskaitning anfördes all de sakkunniga i försia hand borde sökaförenkla reglerna och anpassa dem lill de fakliska möjlighelerna att erhållaetl riktigt taxeringsresultat. Utifrån denna ulgångspunkt synes detegendomligt att icke de nuvarande reglerna först och främst blev föremål fören grundligprövning om de kunde förenklas. Värdemetoden synes därvid ulan vidare kunnaavfärdas med anledning av svårigheten för gemene man atl vara insatt i deskogsmalemaliska regler som denna melod är uppbyggd på.