prop · G203108 · 1978-12-31 00:00:00 — 1samband med att förhandsbesked gör obligatoriskt för adoptant av ulländskt barnanser att bestämmelse också bör införas om skyldighet atl vidansökan om förhandsbesked uppge förmedlare av barnet. Förhandsbeskedet skallgäUa för viss, namngiven organisation såsom skisserats ovan. Förhandsbeskedetskull också kunna ges för privalkonlakl, när nämnden bedömer konluklvägen somtillföriitlig. Samråd bör i tveksamma fall ske med . anservidare, all kopia av förhandsbeskeden bör sändas till , som bör föraregisier över förmedlarna. Prop.1978/79:108 45 säuberedas möjlighet ull överblicku hur barn från undru länder kommer in iSverige. 5.2 Länssiyrelsen i : Arbetsgruppenföreslår inte någon förändring i människors möjlighel alt på privat väg sökuadoplivburn ulomlunds. För utt eliminera de risker som finns med deltuförfaringssätt delur gruppens uppfattning ull del är vikligl attrådgivning och informaiion lill adoplionssökande ökur. vill därförlillsiyrka arbetsgruppens förslug all förhandsgodkännunde blir obligatorisktliksom skyldigheten all uppge vilken kontaktperson i ullandel mun ämnar unliiu.Med dessu åtgärder borde mun också väl så effektivt som genom utt lilluiuprivul förmedlingsverksamhet kunnu komma tillräliu med oluglig förmedling. 5.3 Utredningen om barnens rätt: Vi delurarbetsgruppens upplänning om begränsad giltighet av förhandsbesked. Tidsgränsenett år kan emellerlid diskuleras. Enligt vår mening bör förhandsbesked prövasefter samma principer och i samma instans, dvs. de sociala nämndema oavsett omdet rör sig om förstagångsprövning eller omprövning efter giltighetstidensutgång. 5.4 kommun: Belräffunde förhandsbesked (ullmänlämplighetsbedömning av ell hem) som ersättning för det tillstånd som annursskull inhämtus innun burn mottages anförde sociala centralnämnden tveksamhet isamband med sitt yllrande över socialulredningens förslag. Dennu tveksamhet,som sociala centralnämnden vidhåller, formulerades så här. Enbarlförhandsbesked ger inte lillräcklig grund för bedömningen "rätt barn tillrätt hem". Tillståndsförfarandel däremoi, är knutet lill den aktuellatidpunkten för barnets ankomst, och om tillstånd därvid inte kan beviljas bördetla meddelus de presumtiva föräldrurnu och inteukluuliseras försl vid domstolsprövningen. Om man väljer del senare förfarandethar nämligen barnet vistats en förhållandevis hos de presumtivaföräldrarna och en rad komplikationer kan redan ha uppstått (ändrad personligsituation, olämpliga hemförhållanden, aktualiserande av särskildu ålgärderetc). De långu väntetiderna för adoption (kring ) innebär dessulom all deårliga omprövningarna av förhandsbesked blir minsl liku belungunde somkombinationen förhandsbesked och tillstånd. Del förhållandel alt domstolbeslutar om unlugande av adoplivbarn är knappasl heller ett hållbart motiv förslopande uv det tillstånd som gäller i övrigi vid bedömningen av fosterhem. förordar således bibehållande av tillståndsprövning vidadoption men biiräder i övrigi socialulredningens förslag i delta avsnitt. 5.5 : För all inte medverka lill eu system som gör det legalt alt hell på egen hand och utan någon kontakt med sociala centralnämnden föra in barn i i adoplionssyfte, måsie förslaget om obligatoriskt förhandsbesked kompletteras med ändring eller lillämpning av de bestämmelser som reglerar inresa i för utländska medborgare. Det är yllersl sällsynt all personer i avsaknad av förhandsbesked eller tillstånd hindras i tullen ull medföru ett ulländskt barn. Som avskräckande exempel vill nämnden hänvisa till s. k. Falkenbergs-ärendet, regeringsrättens beslut 335-1977, vilkel nämnden kunnat följa på nära håll och delvis vurit berört av. Nämndaärende aklualiserar även frågan om vilka bedömningar som skall ligga lill grundför beslul om tillstånd atl mollaga barn för framlida adoption. Härvidföreligger en murkuni skiljuklig mening mellun Sociulslyrelsens råd och unvisningur,RoA 1974:34, och de juridisku inslunser som prövat ärendet. Prop.1978/79:108 46 Omdomslutet i della ärende speglar rällspruxis, föreligger idug ingu hinder altföra in barn i i adoplionssyfte ulan förhandsbesked eller tillståndfrån sociula centralnämnden. Nämnden anser all situationen i detta uvseende ärohållbar. 6Uppföljning av barnens förhållande 6.1 Kammarräiien 1 Göleborg: Kammarrätten villfrumhålla vikten uv all rättsliga ställning mellun unkomslen lill rikeloch själva adoptions-beslutet blir bättre tillgodosedd än som för närvurunde urfallet. 6.2 Siaiens lnvaiidran>erk: Ulredningen betonar attuppföljning av adoplivbarn är vikiig. skall efter den föreslagnaomorganisationen få ökade möjligheler att Iblja den forskning som finns påområdel saml att föra ul de vunnu erfarenheterna. 1detta summunhung urdei vikligl ull betona de purallellersom finns mellanadoptivbarn och andru invundrurburn. Om de invundrarbarn som finns i Sverigevet vi en del. Del ar viktigt utt dessa erfurenheter tas lill vara av deansvariga myndighelerna inom adoplionsområdel och med deras hjälp förs vidaretill skola, socialförvaltningar och adoptivföräldrar. Detta för att ökainsikten om att adopiivbarnen har samma rättigheter som undra invundrurbarn. 6.3 Länssiyrelseni Siockholms län: Del bör uiredas huruvida och i vilka former länssiyrelsen som lillsynsmyndighel även skulle kunna della aklivi i de utländska adoptivbarnens integrering i del svenska samhällel. Behovet av föräldraulbildning och utbildning av personal som skall arbeta med inierna lionellu adoplioner bör observeras i delta sammanhang. Länsstyrelsenvill slulligen understryka vikten av atl frågor som sammun-hänger med deutländska barnens rällsliga ställning under tid då adoption ännu inie kommiitill stånd löses inom en snar frumtid. 6.4 : Även om de ulländskuadoptivbarnens fumilje-silualion skiljer sig från invandrarbarnens kan ändådessa två barngrupper ha gemensamma svårigheter och utsättas för särskildapåfrestningar. Risken för ett ökal främlingshat som även drabbar adoplivbarnmed avvikande uiseende kan inte hell negligeras. Rapporter om mobbning, barnensutveckling och förhållunde bör följus uv sumhället. 6.5 kommun: finner delslutligen angeläget au man stärker barnets rällsliga ställning under tidenfrån dess ankomst lill fram lill dess all adoptionen är genomförd.Barnet bör få en staius jämförbar med biologiskt barn ellerudoptivbarn. 6.6 sociala centralnämnd: Det borde varasjälvklart all ell barn som kommer till genom en adoplionsverksamheisom staten sanktionerar ska ha jämföriig rättslig ställning som övriga barnäven före en adoption. Beiräffande uppföljningsarbetet angående hur det går förbarnen, så är del av yiierstu vikt ull man så fort som möjligt kan få frumvunnu erfarenheter. 6.7 Förbundel : Arbetel medinlernationella adoplioner bildar ingel undantag från regeln attforskningsresultaten ger nödvändiga kunskaper för ett rikligl handlande både och . måste mun hålla i minnet alt forskning är enlång process och ull också nyttiggörandet av forskningsresultatet oftu kräveravsevärd lid. Del lar därför lid innan konsekvenserna av försummelser på dellaområde visar sig. tur del omvänt lid innan salsningen på forskningger önskade Prop.1978/79:108 47 resullai.Inte minsl de långsikligu perspektiven på inlernationella adoplioner ~ och desamband som därvid i vid mening kun finnas med invandrurnus situation -moiiverar ett starkt samhällsunsvur för atl ett uppföljningsarbete och envidgad forskning nu kommer till stånd på områdel. bör komma IiU ut nyck iNlA:s nya instruktion. ACvill i della sammanhang peka på de iniegritelsproblem som finns när del gällerforskning om och uppföljning av adoptivbarn och adoptivfamiljer. Gruppenadoptivbarn är så pass liten atl del alllför läll kan uppslå en situation därfamiljerna känner sig utsutlu och "strålkustarbelyslu" genom alt gångpå gång kontaktas av olika forskare. Även denna aspekt bör kunna bevukus uv NIAom får siörre möjligheler än idug atl vara aktiv när det gäller forskningenom och uppföljningen uv udoptivbarn. 7.1 : Sekreless- ochlystnadspliklsfrågor har inte berörts av arbelsgruppen. anserdet viktigt, atl tjänstemännen hos de privulu orgunisalioner som fårförmedlingstillstånd kommer att hu lysinudsplikl i summa Ulsiräckning somgällerenligt 91 § BvL. Del kan vara lämpligt, atl i den föreslagna lagen skrivain tystnadsplikt för dessa tjänstemän, alternativt hänvisa till 91 § BvL. Dehandlingar som kommeratt finnas hos organisuiionernu skall självfallel inteheller kunna lämnas ul. 7.2 adoplionsfrågor ():Med arbetsgruppens förslag bortfaller möjlighelen ull vändu sig lill . unial av NlA:s sökunde har vänt sig till sumhällsorgunel medmotiveringen mun däri sett en trygghet och en garanti, därför att deltarepresenterar rättssäkerhet vad avser sekreless etc. 7.3 Svenska kommunförbundei: Även sekretessfrågan böruppmärksammas på liknande sätt med hänsyn till alt vissa organisaiionerföreslås få förmedlingstillstånd. Slyrelsen anser frågun vuru problemalisk meninte så svår all den bör stjälpa arbeisgruppens förslug. existerarför övrigi detta problem. 7.4 AUmänna barnhusei: En fråga som inte berörs irapporten, men som hur belydelse i summanhangei, är sekretesskyddel, därestförmedlingsurbeiet läggs på icke-sumhälleliga organ. Med den föreslagnaorganisationen kommer uppgifier om personer, som ansöker om adoption avutländska barn, att finnas hos de olika enskilda organisaiioner som gesförmedlingstillstånd. Risken för all uppgifter av strängt personlig art kanspridas lill obehöriga måste därigenom öku. Därför blir utbildningsfrågun förtjänstemän i de privaiu orgunisuiionernu av betydelse. Inom den offentligasociulvården läggs stor vikt vid all uppgifier, som rör människors privalliv,behandlas strängt konfidenlielli. Den sidun av adoplionsverksamheien bör kunnulillgodoses med den i rapporten diskuterude men uvvisade orgunisulionsmodellen,där sammankopplingen av burn och föräldrar sker hos ell cenirult sumhällsorgun,som har atl svara för en förteckning uv ullu ansökningar om adoption. 7.5 Förbundel adopiionscentrum: AC ulgår ifrån allorganisationernas utlandskontakt kommer alt ålnjuta sekretesskydd. Motivet lillsekretessbestämmelserna är att vid en ev. begäran från utlandet inteskall vura ivingud ull uilumnu den informulion om respeklive uilundskoniukleller de individuellu udoptionernu som organisalionerna ställt lill NlA:sförfogande. Därtill kommer, som AC ovan påpekat, atl svenska myndigheter som till följd UV offentlighetsprincipen inte får bli tvingade ull som 1978/79:108 48 informulionlill allmänheten utlämna orgunisationernus utlandskontakter och adresserna tilldessa. Däremot måsle det förutsattas ull de uuktoriserade organisalionerna skall havetskap om varandras ullandskoniakler. menurull burnavårdslagens sekretessbestämmelser om inte formellt så i praktikenskall gälla för organisationerna. Men del bör undersökas om inte bestämmelsernaäven i formell mening skulle kunna lillämpas på organisationernas personal ochålminsione vissa av de förtroendevalda, trots ull organisuiionernu inte ur -och även i framliden inte bör vara - myndighei i Ibrvaltningslugens ellerburnuvårdslagcns mening. 8.1 A'ö//t//;fl/7äffe«/Gö?£'öo/'g. 'Förmedlingstillståndlill fiera orgunisulioner kun vidare leda till utt de udopiionssökunde unmälersig lill fiera organisationer med ökade koslnader för sökande som följd.Konkurrens mellan enskilda organisaiioner är vidare knappast önskvärd. Man fåri ett sådant syslem bl. a. inte någon gemensam kö för alla adoplionssökande.Detla kan komma utt betraktas som orättvist, särskilt som orgunisationernaensidigt kun välja bland de sökunde. Del kan därvid finnus risk för attorgunisulioner som företräder en beslämd livs- eller sumhällsåskådning främstkommer utt förmedlu burn lill sökande som delur organisationens värderingar.Någon form UV gemensum kölisiu för allu sökande synes i vart fall vara ullföredra. En sådan kölista skulle också innebäru utt samhällel lättare ficköverblick över hela adoplionsverksamheien, vilkel framstår som angelägel. 8.2 Socialsiyrelsen: Frågun om register har intebehandlals av arbelsgruppen. Sociulslyrelsen anser, att varje organisation medförmedlingstillstånd skull vura skyldig före regisier över de sökunde.Registret med därlill hörande ansökningshandlingar skall givetvis vura öppetför samhällsrepresentanterna liksom för som ju har inspekiionsskyldighei.Om organisationen upphör, alternulivi förmedlingstillståndet drus in, skullorganisationen vara skyldig förstöra registret och alla ansökningshandlingarna.Eventuellt kan behövas särskildu regler från i den månorganisuiionernu blir ull jämställu med myndigheler. Orgunisulioner,som huru kun förmedlu eit liiei antal barn, bör ha möjlighel atl begränsa siuregister över sökande. Om en organisation vill sätta en gräns för antaletsökande skall organisationen meddela della lill liksom efter vilkaprinciper begränsningen skall ske. Principerna skall godkännas av . Molmöjligheten all slå i fiera sökunderegisler kan den invändningen riklas, attdellu gynnar ekonomiski välsiluerade, som hur möjlighel ull belalamedlemsavgift i fiera organisulioner. Sociulslyrelsen anser dock att dessamedlemsavgifter är marginella jämfört med kostnaderna i sin helhet för adoptionav ell ulländskt barn. 8.3 Malmökommun: Del frumgår inte klurl av rapporten hur den förmedlade verksamheien i detalj skull organiseras. menar au en samordning uv de olika orgunisationernus ansöknings- eller köregisler är en möjlighel. Ur rättvisesynpunkl kan en sådan ordning vuru fördelukiig medan den ar mer tveksam om man ser lill förmedlingsverksam- effekiivitei. Den kan också innebära alt organisalionernas ambilioner alt försöka förmedlu barn lill sina medlemmar reduceras då barnen via ell ceniali kösystem även förmedlus lill undru organisulioners medlemmar. Ett centralt kösystem skulle dock leda lill all sökanden inte behövde anmäla sig Prop.1978/79:108 49 hossamtliga förmedlande organisationer och därigenom åsamkas merkostnader. Genomen ceniral registrering, förslagsvis pu sociulslyrelsen, uv de sökunde hosoliku organisaiioner skulle man också kunnu undvika att fiera organisationersamiidigi arbeiar för en familj. framstår det vidure som önskvärt ull de olika orgunisuiionernueftersirävur en viss speciulisering för utt undviku en negutiv konkurrens. En orgunisulionkan t. ex. få förmedlingstillstånd för ett specielll givarlund. Mun bör vidure förulsulluall orgunisuiionernu också förmedlaren viss andel svårplacerade barn t. ex.äldre barn och barn med handikapp. Avsnittet om förmedlingsverksamheten behöversåledes, mot bakgrund av del anförda, ytterligare övervägus. 8.4 sociala centralnämnd: Förvaltningen villpåpeka alt urbelsgruppen inte lagil upp hur del skall förfuras i sumband meden uvvecklingav . hur en kö av sökunde som mun måsle lu unsvurför. Att tvinga in dessu i andra köer hos AC eller eventuella undru orgunisulionersom kan få förmedlingstillstånd skulle medföra svåra olägenheier för desökande. bör behålla sin förmedling lills desssamtliga som står i kön har blivit förmedlade barn. 8.5 Förbundel adoptionscenirum: Efter ingåendeöverväganden får AC för sin del med bestämdhet ta avstånd från tanken på ell cenlraltsökanderegisler på , varifrån orgunisuiionernu uv skulle "lilldelasfamiljer" för adoption genom organisationernas konlakler. Registerfråganär också en fråga om de sökandes rätl lill grundlig och likartad behandling avadoptionsärendena. Registret beionur föräldrarnas rält och rättigheterdärigenom alt det frumhäver lurordningen, rältvisun och rällssäkerhelen. Prop.1978/79:108 50 Uldrag av prolokoll vid regeringssammanlrädeden .. 5 1 Inledning..................................................... 5 2 Föredraganden............................................. ...... 6 2.1 Allmänna utgångspunkter........................ ...... 6 2.2 Riktlinjer för verksamheien....................... 9 2.3 Ideellu orgunisulioners urbete med iniernuiionellaudoplioner 11 2.3.1 Auktorisation och tillsyn.................. .... 11 2.3.2 Förmedling av ansökningar.............. .... 13 2.3.3 Fråga om tystnadsplikt................... .... 14 2.3.4 Register m. m............................... .... 15 2.4 Nämndenför internationella udoptionsfrågor () .... 15 2.4.1 NIA:s uppgifier.............................. .... 15 2.4.2 NIA:s organisatoriska anknyining....... 15 2.4.3 NlÄ;s sammansättning.................... .... 16 2.4.4 NlA:s verksamhei........................... .... 17 2.5 Adoptionsavtal....................................... .... 19 2.5.1 Adoptionsavialets syfte.................. .... 19 2.5.2 Ingående uv udoptionsaviul............. 20 2.5.3 Anmälan av samarbetspartner.......... 20 2.5.4 Verkslällande uv udopiionsuvial......... 21 2.5.5 NlA:s regisier................................ .... 22 2.6 Förhandsbesked..................................... 23 2.7 Uppföljning av burnens förhållunden........... 25 2.8 Anslagen till internationell udoplionsverksamhet 26 2.9 Förfatlningsmässig reglering ..................... ... 27 3 Upprättat lagförslag....................................... 27 4 Hemställan................................................... 27 5 Beslul.......................................................... 27 Bilaga1 Sammanfattning uv urbelsgruppens förslag 29 Bilaga2 Sammanslällning av remissyttranden 33