prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — transportnäringar vänder utvecklingen i positiv riktning.Den ökning av den privata konsumtionen som kommer till stånd bidrar självfallethärtill i hög grad. Att åstadkomma en sådan expansion har varit ett av motivenbakom stimulansen till den privata konsumtionen. Den i förhållande tilltidigare bedömningar något lägre realinkomst som förutses ger tillsammansmed föreliggande försäljningssiffror för årets första månader ingen anledningrevidera min bedömning från att den privata konsumtionen skulle ökamed 2,. Detta innebär en obetydlig minskning av sparandets andel avhushållsinkomsten. Däremot ökar den offentligakonsumtionen snabbare än tidigare prognoser förutsatte, och enligt min meningalltför snabbt. Den kommunala konsumtionen tycks öka med och har därmedinte anpassats till den Tabell 10 BNP från produktions-och användningssidan19771979 Procentuellvolymförändring från föregående år BNP frånproduktionssidan därav: varuproduktion tjänsteproduktion 1978/79:150 Bilaga 1 38 nivå som överenskommelserna mellan regeringen och kommun-och landstingsförbunden förutsatte. Även de kommunala investeringarna ökar irask takt. Enkätmaterialet tyder på en ökning om . Bostadsbyggandet torde komma attligga på 60000 lägenheter. Detta är en viss nedrevidering i jämförelse medfinansplanen . Den avgörande orsaken härtill är effekterna av denstränga vintern. Ombyggnadsverksamheten fortsätter dock att öka kraftigt. Denutgör numera 1/4 av de totala bostadsinvesteringarna och bidrar härmed till attbostadsinvesteringarna bedöms öka 1979. Totalt sett ökar investeringarnamed . Borträknas vissa förändringar i beståndet inom handelsflottan blirökningen . Det nya, och glädjande, i bilden är att näringslivetsinvesteringar nu kommit igång. Detta gäller både industri och övrigtnäringsliv. Härigenom finns det möjligheter att utvidga kapaciteten så att enbalanserad tillväxt kan komma till stånd. Den samlade produktionen, BNP, bör härvid komma att ökamed , vilket är något lägre än motsvarande bedömning i finansplanen ijanuari. Konsekvenserna pä arbetsmarknanden blir dock en någotkraftigare efterfrågan på arbetskraft. För industrins del sker en ökning avsysselsättningen under loppet av året och även i den övriga delen av detprivata näringslivet sker vissa sysselsättningsökningar. Kommunerna torde haett anställningsbehov om ca 40000 personer. Totalt sett sjunker därmedarbetslösheten och speciellt stor är denna minskning frånnivån vid ingången av året. Detta ger utrymme för en reducering av antaletpersoner i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det är viktigt att föra övermänniskor från dessa sysselsättningar till den reguljära arbetsmarknaden. Som jag tidigare nämnt vändes detidigare underskotten i handelsbalansen till ordentliga överskott 1978. Under1979 leder ökningen av aktiviteten här hemma naturligt nog till en ökad import.Konjunkturinstitutet räknar med en ökning om i volym. Med hänsyn tillatt jag anser det troligt med en lägre tillväxt av den importkrävande privatakonsumtionen och en fortsättning av den av företagen fördaförsiktiga prispolitiken finner jag det motiverat med en något lägreimporttillväxt än institutet förutsett. En volymökning av importen om ca 9,5%medför att vunna marknadsandelar på hemmamarknaden kan försvaras. Trots återgången på importsidan kan ett betydandehandelsbalansöverskott bibehållas, ca 4 3/. Underskotten i frågaom tjänster och transfereringar är emellertid betydande, ca 11 miljarder kr.Det innebär dock att försämringen bromsas upp jämfört med tidigare. a.förbättras sjöfartsintäkterna och räntebetalningarna expanderar inte heller såkraftigt till följd av den lägre utländska upplåningen under fjolåret.Bytesbalansunderskottet har beräknats till . eller 1,avBNP. Trots återhämtningen av den inhemska efterfrågan har således en avsevärdför- Prop.1978/79:150 Bilaga 1 39 Tabell 11 Bytesbalans för 19771979 kr., löpande priser Export av varor Import av varor Korrigering av handelsstatistiken Sjöfartsnetto ResevalutaÖvriga tjänster, netto Transfereringar, netto Korrigeringspost för tjänster ochtransfereringar bättring skett jämfört med då bytesbalansunderskottetlåg på , eller av BNP. 5 Utblick mot 1980 och 1981 Liksom de närmast föregående årenhar i den reviderade nationalbudgeten kalkyler gjorts över den ekonomiskautvecklingen på 2 1/. Kalkylerna skall ses som en bild av en möjligutveckling , där försök gjorts att skriva fram nuvarandeutvecklingstendenser. Kalkylen bygger på vissa förutsättningar om deninternationella utvecklingen och antaganden om den långsiktiga inriktningen avden ekonomiska politiken. Värdet med kalkylerna ligger i attde ger en utgångspunkt för en konkretiserad diskussion kring de problem förden ekonomiska politiken som vi nu skönjer för i första hand 1980.Nationalbudgeten innehåller en utförligare redogörelse för kalkylerna. Jag tarhär upp vissa centrala problem som kalkylerna belyser. En huvudfråga är om den bredauppgång i den svenska ekonomin som påbörjades och som pågår kommer attfortsätta så att vi stagnation får en självbärande tillväxttill rimlig prisstabilitet. Jag vill peka på tre faktorer som avgörande förfrågan om en sådan utveckling kommer till stånd. Vi är för det första i höggrad beroende av den internationella utvecklingen. Det är vidare av ytterstavikt att vi i kan behålla en dämpad utveckling av priser och kostnader.För att kunna genomföra en balanserad återhämtning krävs vidare att vi får enökad flexibilitet i ekonomin. Det finns f n. flera hoppfullatecken i den internationella ekonomiska utvecklingen, men också betydandeosäkerhet och risker, framför allt beträffande prisutvecklingen under dennärmaste perioden. Prop.1978/79:150 Bilaga 1 40 Sett ur vårt eget perspektiv är frågan om denvästeuropeiska konjunkturuppgångens varaktighet central. Motorn i dennaprocess är uppgången i den västtyska ekonomin. Denna uppgång leds av en ökningi den privata konsumtionen. Den har kommit till stånd efter att försiktigastimulansåtgärder satts in av den västtyska regeringen. Det är fortfarandeosäkert om den påbörjade uppgången kommer att fortsätta och övergå i en stabiloch balanserad konjunkturuppgång. För att detta skall ske krävs att näringslivetsinvesteringar blir ledande i konjunkturuppgången. Det är också viktigt attuppgången inte i väsentlig mån driver upp inflationstakten i den västtyskaekonomin. Om så sker finns en betydande risk att man från regeringens sidadämpar uppgången genom en restriktiv ekonomisk politik. 1 detta sammanhanginnebär de nya oljeprishöjningarna en betydande risk. I den mån dessa skaparett inflationistiskt klimat är sannolikheten också stor att man i flera avindustriländerna lägger om politiken i restriktiv riktning. Den amerikanska konjunkturuppgången är nu inne påsitt fjärde år. Den nedgång i aktiviteten som allmänt förutspåtts under 1979har knappt påbörjats. Inflationstakten i den amerikanska ekonomin stigerfortfarande. Ju högre inflationslakten är desto större blirsvårigheterna att dämpa prisökningstendenserna under en kortvarigkonjunkturnedgång. Därmed minskar också sannolikheten för en snabb återhämtningi den amerikanska ekonomin. Av största vikt är den närmaste tidensprisutveckling. Den internationella bild som lagts till grund för1980-1981 kalkylerna innebär sammanfattningsvis att BNP-ökningen i OECD-områdetantas uppgå till 3,båda åren. Världshandelsutvecklingen förutses mot dennabakgrund bli relativt dämpad och uppgå till 1980 och 1981. Ett positivtinslag i denna bild för del är att tyngdpunkten i BNP-tillväxtenligger på våra viktiga exportmarknader i . Utvecklingen har för deleftertryckligt visat, vilken central roll utvecklingen av våra relativa priseroch kostnader spelar för näringslivets konkurrenskraft. En huvudförklaring tillden kris, som påbörjades , var den kraftiga ökningen av våra relativapriser och kostnader. På samma sätt har devalveringarna, det ansvarsfullaavtalet på den privata arbetsmarknaden , och den därigenom följande förbättringenav våra relativa priser och kostnader varit ett nödvändigt villkor för att dennuvarande uppgången skulle komma till stånd. För att vägen till balans skall kunna fullföljasmåste de uppnådda positionerna på pris- och kostnadsområdet konsolideras ochhelst förbättras ytterligare 1980 och 1981. Det ligger därmed ett ansvar påarbetsmarknadens parter att sluta ett avtal som håller sig inom de ramar somsamhällsekonomin medger som den ekonomiska politiken måste skapabetingelser som möjliggör ett sådant avtal. Det är bl. a. mot denna bakgrundman får se den proposition om sänkta marginalskatter som i vår förelagtsriksdagen. En aktiv prispolitik är också ett naturligt element i en ekonomiskpolitik som syftar till att hålla prisstegringarna nere. Prop.1978/79:150 Bilaga 1 41 I kalkylerna förutsätts att avtalet sker på en nivåsom medger konsolidering av vår internationella konkurrenskraft och sommöjliggör en fortsatt dämpad prisutveckling om högst .' Manhar på olika håll pekat på företagens vinstökningar som entänkbar inflationsorsak på samma sätt som vinstökning. Man måsteemellertid komma ihåg att den vinstökning vi nu ser sker från en myckel lågnivå. Neltodriftsöverskottet var sålunda omkring noll 1978 och vi liggerfortfarande långt från en vinstandel som är tillräcklig för att på lång siktgenerera expansion och förnyade investeringar med en finansiellkonsolidering så att företagen kan möta en framtida lågkonjunktur. Konjunkturuppgångens längd är i hög grad beroendeav hur långt från kapacitetstaket industrin befinner sig. LU 78 räknade med attproduktivitetsreserven i industrin uppgick till 1977, samtidigtsom den underliggande produktivitetsökningen bedömdes uppgå till perår. Om detta är en realistisk beräkning så skulle ett betydande gap kvarståäven efter de produktivitetsökningar på 1978 och 7,1979 som vi nu räknarmed. Denna bild understöds delvis av de uppgifter angående kapacitetsutnyttjandetsom företagen lämnat i den senaste konjunkturbarometern. För attkapacitetsgapet skall kunna utnyttjas krävs emellertid en hög grad avflexibilitet i ekonomin. Vi har börjat se flaskhalsfenomen. Med tanke på attvi alltjämt befinner oss långt från ett beräknat fullt kapacitetsutnyttjandeär detta ett oroande tecken på den bristande flexibilitet som f. n. präglar densvenska ekonomin. En annan indikation på detta är att vi har en högnivå av arbetssökande och att antalet kvarstående lediga platser ökar. Kalkylen grundas alltså på en bedömning om en relativtlåg flexibilitet i den svenska ekonomin och om en dämpad internationellutveckling. I kalkylen sker därför en uppbromsning av tillväxttakten i ekonomin1980 och 1981. En sammanfattning av kalkylerna i form av en försörjningsbalans1978-1981 ges i tabell 13 och bytesbalansutvecklingen framgår av tabell 14. Ikalkylerna ligger också en sysselsättningsökning över de båda åren med totaltca 100000 personer. Som framgår av tabellen ökar i kalkylen BNP med4,1980 och 1981. Detta ger för en BNP-tillväxt på3,, vilket något överskrider BNP-tillväxten i LU:s huvudalternativ. När detgäller resursanvändningen ligger ökningen i offentlig konsumtion över utvecklingeni LU medan den privata konsumtionen å andra sidan ligger under LU-trenden.Kalkylerna pekar mot en utveckling av konsumtionens fördelning som liggermellan LU:s huvudalternativ och LU:s offentligt expansiva alternativ (alt. V).Jag återkommer till denna avvägning i samband med disukssionen av utvecklingenpå . När det gäller bytesbalansutvecklingen ligger vi 1981 sämre änLU:s mål på . Jagvill emellertid i detta sammanhang peka på att de snabba förbättring- 1978/79:150 Bilaga 1 Tabell 12 Försörjningsbalans 19781981 -0,4 ' Förändring i procent av BNP. arnaav bytesbalansen gör att vi kan räkna med lägre skuldbörda1983 än vad LU har kalkylerat med. Detta innebär att kravet på handelsbalansenreduceras något i jämförelse med LU:s kalkyler. Andra faktorer som oförutseddahöjningar av oljepriset och andra råvaror kan emellertid verka i motsattriktning. Mot bakgrund av de senaste årens utveckling kan denbild av de närmaste årens ekonomiska utveckling som ges i tabell 13 förefallaljus. Utvecklingen är emellertid långt ifrån problemfri. Utan att göra ennärmare analys vill jag peka på svårigheterna att i det uppgångsklimat somekonomin befinner sig i hålla den inhemska konsumtionsökningen inom de ramarsom anges i kalkylerna. Dessa tal får uppfattas som en indikation pådet utrymme som kan vara rimlig att sikta på om vi skall klara de Tabell 13 Bytesbalans 19781981 kr., löpande priser Export av varor Import av varor 98 200 92 600 113 900 109 200 128 600 123 400 143 800 136 700 Tjänstenetto därav: sjöfartsnetto resevaluta därav: räntorm. -8 800 -3 800 -3 000 -10 100 -4 300 -3 600 -11 400 -4 700 -4 200 - 12 200 -5 200 -4 500 1978/79:150 Bilaga 1 43 De angivna tillväxttalen för såväl privat som offentligkonsumtion kräver en betydande finanspolitisk stramhet för att realiseras. Jaghar redan tidigare berört de problem detta kan ge ur prisstabiliseringssynpunkl. Bytesbalansunderskottet 1981 ligger trots flera årav god exportutveckling på en hög nivå. En särskild osäkerhetsfaktor vidberäkningen av bytesbalansunderskottets storlek är antagandena om oljeimportensstorlek och oljeprisets utveckling. Mot bakgrund av kalkylerna ser jag som en självklaruppgift för den ekonomiska politiken att så långt möjligt skapa förutsättningarför att den nu påbörjade konjunkturuppgången får en styrka och en varaktighetsom möjliggör en återgång till en mer balanserad ekonomisk utveckling. Förutsättningarna för detta bör vara relativt godaom vi undviker att ånyo försätta svensk ekonomi i det läge som gjordes underåren 1975-1976. Därvid skapas också förutsättningar för att den uppgång iindustriinvesteringarna som ligger i kalkylen fortsätter även efter 1981,vilket är angeläget för att uppnå den förnyelse som krävs i svensk industri. långtidsutredning (LU 78) behandlar denekonomiska utvecklingen i . Liksom tidigare utredningarär LU 78 en expertutredning. Syftet med utredningen är bl. a. att genom enanalys av utvecklingstendenserna i ekonomin på lång och medellång sikt ge ettunderlag för den ekonomiska politiken. LU 78 präglas av den mycket stora obalansen i densvenska ekonomin under i första hand och 1976. Det har sålunda inte tett sig fruktbart att utföraLU 78 som en avstämning av långtidsutredning. Därtill harförändringarna i ekonomin efter 1975 varit alltför omfattande. Enannan metodologisk effekt av balansbrist är att utredningen inte har studeratden ekonomiska utvecklingen under normalt kapacitetsutnyttjande. I stället hardet faktiska läget 1977 varit utgångspunkt för utredningens kalkyler. Detinnebär också att utredningen har fått ta ställning tillkapacitetsutnyttjandets utveckling . I själva verket har dettavarit en huvudfråga för utredningen. Den politiska utgångspunkten för utredningensarbete har varit de mål för den ekonomiska politik som har angivits ifinansplanen. De centrala målen är sålunda full sysselsättning, rimligprisstabilitet, ekonomisk tillväxt, rättvis inkomstfördelning, regional balansoch jämvikt i bytesbalansen. Den närmare innebörden av dessa mål diskuteras iutredningen. För att målen skall uppfyllas krävs att balansproblemen i ekonominlöses. Utredningen har därför sett som sin centrala uppgift att belysabetingelser- 1978/79:150 Bilaga 1 44 naför att den svenska ekonomin i ett medelfristigt perspektiv skall nå externbalans och fullt kapacitetsutnyttjande. Remissinstanserna delar i huvudsak utredningensuppfattning angående de centrala politiska målen. Man delar genomgående ävenutredningens uppfattning att balansproblemen i ett medelfristigt perspektivmåste stå i centrum för den ekonomiska politiken. En i vissa delar avvikande uppfattning framförs avLO. vill för sin del sätta ökad välfärd och arbete åt allasom de centrala målen för den ekonomiska politiken. De av LU angivna målen kansedan härledas ur dessa övergripande målsättningar. LO anser vidare för sin delatt bytesbalansmålet överbetonats av LU. Enligt organisationen har långtidsutredningenöverdrivit farorna av en stor och fortgående utländsk upplåning. Jag delar inteLO:s uppfattning på denna punkt vilket jag skall återkomma till. Den metod utredningen valt för att belysafrågeställningen har varit att studera en ekonomisk utveckling som är sådan attbalansproblemen löses. Utredningen konstaterar all möjligheterna alt nå balansi ett medelfristigt perspektiv i hög grad är beroende av en rad yttreomständigheter och av utseendet på vissa centrala ekonomiska samband. Många avdessa analyseras ingående av utredningen. Jag skall här endast peka på ett parviktiga faktorer. Den första är den internationella ekonomiskautvecklingen. Utredningen belyser på flera sätt det mycket starkainternationella beroende som präglar vår ekonomi. En god internationellutveckling kan i mycket hög grad underiätta den ekonomiska politikens uppgiftatt nå balans i den svenska ekonomin. En svag och deflationistiskinternationell utveckling kan å andra sidan göra denna uppgift svår eller näranog omöjlig. Utredningen analyserar tre olika scenarios för deninternationella utvecklingen. 1 det scenario som ligger till grund förutredningens huvudalternativ sker en viss internationell uppgång. Denna äremellertid inte tillräcklig för att ge fullt kapacitetsutnyttjande i OECD-området1985. Detta scenario innebär en BNP-tillväxt i OECD-området på samt envärldshandelstillväxt på . Den ekonomiska politiken i industriländernaskulle i detta scenario präglas av försiktig expansion. LU bedömer detta som entrolig utveckling mot bakgrund av behovet i industriländerna att pressa ned denmycket höga arbetslösheten. Det finns å andra sidan anledning att anta att enexpansiv ekonomisk politik kommer att bedrivas med försiktighet. Skälet tilldetta är främst den påtagliga svårigheten industriländerna har när det gälleralt bemästra inflalionsproblemaliken. Remissinstanserna finner genomgående utredningensbedömning rimlig om än något optimistisk. Den senare gäller emellertid som finner LU:s bedömning av deninternationella utvecklingen för pessimistisk. Encentral fråga i det medelfristiga perspektivet är produktionskapacite- Prop.1978/79:150 Bilaga 1 45 Av stor betydelse för utredningen har också varit att bedöma hurstor del av produktionskapaciteten som är outnyttjad i utgångsläget. Utredningens bedömning sammanfattas i tabell 14.Där framgår att arbetskraftsutbudet mätt i timmar enligt utredningensbedömning kommer att minska . Bakom denna siffra ligger enökning av antalet personer i arbetskraften , dvs. ca 39000personer och en nedgång i den genomsnittligt arbetade tiden omåret. Nettotillskottet av arbetskraft uppkommer huvudsakligen genom en kraftigökning av antalet kvinnor på arbetsmarknaden. Den trendmässigaproduktivitetsökningen bedöms av utredningen uppgå till . BNP-gapeti utgångsläget bedöms uppgå till . Därmed skulle en produktivitetstillväxtpå vara möjlig i ett femårsperspektiv. skulle det varamöjligt att öka BNP från produktionssidan med 3,. Den ekonomiska kris som lett fram till de kraftigaobalanserna har i mycket stor utsträckning varit industrins kris. Efteratt vi här haft tillväxttal i produktivitet istorieksordningen 5 å upphörde produktivitetstillväxten helt och hållet1975-1977. Utredningen har delat upp sin bedömning av den framtidaproduktivitetsutvecklingen i industrin i två steg. Dels har den trendmässiga produktivitetstillväxtenbedömts och dels har utredningen gjort en uppskattning av det s.k.produktivitetsgapet 1977. Tillsammans ger dessa bedömningar underlag för enbedömning av den maximalt möjliga produktivitetstillväxten . Det finns enligt utredningen flera faktorer somtalar för en nedgång i industrins trendmässiga produktivitetstillväxt. Etthuvudskäl till denna bedömning är att vi inte längre har den flexibilitet iekonomin som vi hade . Attityden gentemot röriighet på arbetsmarknaden harsålunda ändrats . Detta förklaras till viss del av den kraftigaökningen av dubbelarbetet i familjen, vilket av flera skäl skulle försvåraflyttning av familjen. Av betydelse är också den nya lagstiftningen påarbetsmarknaden, liksom det växande skattetrycket. Tabell 14 BNP-utvecklingen 19651983 BNP från produktionssidan Sysselsättning i timmar Produktivitet 3.0 -1,2 Anger utvecklingen rensad för förändring avproduktivitetsreserven. Prop.1978/79:150 Bilaga 1 46 Det råder en bred enighet om attskatterna och speciellt då de höga marginalskatterna minskar flexibiliteten iekonomin genom att de kraftigt försvagar de ekonomiska incitament som kanfinnas till rörlighet på arbetsmarknaden. Sammantaget räknar utredningen medatt den trendmässiga produktivitetstillväxten i industrin kommer att liggakring 4,5 å , vilket utgör en betydande nedgång jämfört med 1950- och1960-talen. När det gällerproduktivitetsreserven i industrin uppgår denna enligt utredningen till 12 ä . Därmed skulle enligt LU den maximala produktivitetstillväxten i industrinuppgå till . Utredningen framhåller att ett villkor för att dennautveckling skall kunna realiseras är att vi får en god ökning av efterfrågan påindustriprodukter, så att industriproduktionen kan öka. Ett annat vilkor ärenligt utredningen att röriigheten på arbetsmarknaden ökar i jämförelse medvad som gällt under de senaste årens ekonomiska stagnation. Remissinstanserna finner genomgåendeden ökning av arbetskraftsutbudet som ligger i LU:s huvudalternativ kraftig.Många remissinstanser poängterar att de finner den kalkylerade ökningen av detkvinnliga arbetskraftsutbudet önskvärt. understryker man vikten avatt åtgärder vidtas för att detta ökade utbud skall kunna realiseras. När detgäller utredningens bedömning av den möjliga produktivitetsutvecklingen koncentrerarremissinstanserna sitt intresse till utredningens bedömning avindustriproduktivitetens utveckling. I utredningens analys bestäms denna avolika komponenter: Produktivitetsreserven, tillsammans med den underliggandetrendmässiga produktivitetsutvecklingen, ger den potentiellaproduktivitetsutvecklingen. Vid en given potentiell produktivitetsutvecklingbestäms den utveckling som vi faktiskt kommer att få av i hur hög grad denmöjliga produktivitetsutvecklingen tas i anspråk. Detta beror i sin tur påyttre faktorer som den internationella ekonomiska utvecklingen men också påvilken ekonomisk politik som förs. Flera remissinstanser anser att industrinsproduktivitetsutveckling i LU:s huvudalternativ ligger i överkant. Remissinstanserna tar inteställning till de anförda faktorerna var för sig. Men de skäl som anförs pekargenomgående på att remissinstanserna ser själva realiserandet av denpotentiella produktivitet som den kritiska punkten. Man pekar exempelvis påsvårigheterna att nå den grad av rörlighet på arbetsmarknaden och deninvesteringsutveckling som krävs för att produktivitetsreserven skallrealiseras. Jag avser att återkomma till dessa frågor. Mot bakgrund av målen för denekonomiska politiken och de förväntade ekonomiska betingelserna diskuterar LUflera alternativ för den ekonomiska utvecklingen . Utredningenshuvudalternativ är uppbyggt så alt balans i ulrikesbelalningarna nås vid fulltkapacitetsutnyttjande. Utredningens huvudalternativ (alt.1) ger ett scenario för den ekonomiska utvecklingen där de uppsattaekonomisk-politiska målen uppfylls inom Prop.1978/79:150 Bilaga 1 47 ramenför de ekonomiska betingelserna som kan väntas råda under perioden 1977-1983.Bland dessa betingelser märks bl. a. att världshandelsvolymen antas växa med6,och att den underliggande potentiellaproduktivitetsutvecklingen i industrin beräknas uppgå till per år.Frigörelsen av utgångslägets stora produktivitetsreserv innebar emellertid attden realiserade produktivitetsökningen uppgår till , dvs.ungefär samma storleksordning som . 1 alternativet nås det uppsatta bytesbalansmåletgenom en relativt kraftig exporttillväxt och en dämpad importutveckling.