prop · G203109 · 1978-12-31 00:00:00 — Övriga effekierskulle bli en beiydelsefull försämring av aktualiielen i de register som nuuppdateras direkt från länsstyrelserna. Med ytteriigare ett led iaviserings-kedjanskulle dessulom riskerna för minskad säkerhet och tillföriitiighet iuppgifierna i dessa regisier öka. kan vidare inte inse atlmöjligheterna att begränsa utiämningen av personuppgifter på t ex. magnetbandblir bätire om utiämningen sker från SPAR än från länsstyrelserna. Deninformaiionsutlämning som här avses gäller dessutom till alldeles övervägandetlel uppgifter som statliga och kommunala organ behöver i sin samhälleligaverksamhei och kan därför knappasl begränsas. har också myckelsvårt all förstå all koncentrationen till SPAR skulle leda till någon bätireöverblick över användningen av folkbokförings- och taxerings- 1978/79:109 127 uppgifterän om utiämningen sker från länsstyrelserna. Tväriom kan del enligilänsslyrelsens mening föreligga risk atl SPAR som drivs efter affärsmässigagrunder, kommer all - medvelei eller omedvetel - drivas av ambiiionen all uiökaverksamheien med en ökad spridning och därmed också ökade svårigheler lillöverblick som följd. Den omständigheten atl utiämningen sker från länsstyrelsensom inte har något kommersiellt intresse av denna verksamhet utan i ställetmånga gånger upplever den som en besväriig skyldighet uianför de ordinariearbetsuppgifterna, är i sig en viss garanti för atl utiämningen blir begränsad.SPAR:s användning bör enligt mening även fortsättningsvisbegränsas till alt i huvudsak tillgodose den privata sektorns behov i enlighetmed del syfte som angivils i riksdagsbeslutet . avstyrkeralllså DALK:s förslag på denna punkl. I övrigt - men med de begränsningar somdetla avstyrkande kan innebära, om 3 a § slopas -delar DALK:suppfattning all en särskild paragraf bör införas i dalalagen enligi vilkenrälien all föra personregister med SPAR:s funklioner förbehålls den som harregisteransvarel för SPAR. ir kallsinnig till att SPAR skall fylla alla de uppgifterDALK har föreslagit. DALK:s motiv föratt styra även myndigheterna uteslutandelill SPAR är svagt i förhållande till de väsentligt ökade kostnaderna samlnackdelarna med minskad aktualitet och säkerhei. Kommunerna bör liksom tidigarefä direkl lillgång till länsstyrelseregister såvida inte den ändringen vidtagesatl SPAR förlägges lill länsstyrelserna i Slället för till den statligadatacentralen DAFA. SPAR synes inte vuru något alternativ till egnabefolkningsregister för de siörre kommunerna. Inieheller kommun godiar DALK:s förslag. Enligi kommunen läcks iniekommunernas behov av akluella personuppgifterav innehållet och funklioner i delföreslagna SPAR. kommuns behov läcks med hjälp av s. k.avjseringsband från länssiyrelsen. Del är av slörsla viki all denna service ejförsämras eller försvinner. DALK har ej i lillräcklig omfattning övervägtkonsekvenserna för den kommunala seklorn och förslagen i 28 § bör modifierasmed hänsyn lill de register som behövs inom samhällsnytiiga ochmedborgarserviceområden. KommundataAB vars verksamhei omfattar uiveckling av ADB-sysiem för den kommunala seklornsamt ADB-bearbelningar för kommuner och landsting påpekar att användningen avbefolkningsregister inom hälso- och sjukvården har flit ökad belydelse. Det ärpå det området av yttersta vikt all varje palienl kan ideniifieras kortekl och fullständigtFör palienier som av medicinska eller andra skäl givit ofullsiändiga uppgifierkan komplettering ske från befolkningsregister. För övriga patienter kan enverifiering av uppgifterna ske. Den korrekta idenlitetsuppgiflen ger möjlighelall ta fram journaler, all sammanställa vårdtillfällen till vårdepisoder, attkontakta anhöriga, allt med målsättningen all öka säkerhelen och kvaliteten ivården. Av samma skäl är kravet på uppgifternas aktualitet ibefolkningsregislrel 1978/79:109 128 Varje dags försämring av aktualiteten innebär statistiskt en försämringav vården. cenirali SPAR kan inie ersätta ell lokall eller regionallbefolkningsregister, dels på gmnd av högre koslnader (t ex. linjekosinader förterminaler), dels på grund av en förmodad sämre tillgänglighet Dessa nackdelarskulle kunna undanröjas om SPAR i fysisk mening kunde regionaliseras itillräcklig grad. Med hänsyn lill den försämring i aktualiteten på uppgiftemasom SPAR medför förordar bolaget för kommuner och landsiing fortsatt aviseringfrån länspersonregislren. () och DATEMA anser all förslagei kan fä negativakonsekvenser , främsi avseende frihel lill informaiion,näringsfrihet och skydd för investering. Lagsiiftning om SPAR kan innebärainledning till en utveckling som kan hota informationsfriheten, genom atl dennai sig iriviulu informulion förbehålls en siailig myndighet. Utvecklingen kanförstärkas genom all såväl regisieransvar som drift läggs hos DAFA. Urnäringsfrihelssynpunkl skapar DALK genom all föriägga SPAR lill DAFA ellstatligt monopol. Från servicebyråbranschens synpunki är ell sådani förhållandeoönskal och del ger DAFA en konkurrensfördel vad gäller andraservicebyråljänster. De tjänster som ell regisier av SPAR:s lyp producerar ärmyckel beiydelsefulla för många företag i och dessa borde rimligen havalmöjlighet så all en effektiv kvalitets- och priskontroll-effeki uppnås.Registeransvarel för SPAR borde kunna innehas av t. ex. ellerdalainspeklionen. Den akluella myndigheien kan sedan förlägga driften av SPARlill någon eller några driftcentraler som uppfyller de krav på säkerhei ochsekreless som dalainspeklionen ställer. Man uttrycker avslutningsvis tveksamhetöver all beslut om lolala befolkningsregister, och därmed register som liknartotala register föreslås överförd från dalainspektionen lill regeringen.Innebörden av begreppei "totala befolkningsregister" framslår intesom hell klar. Del kan innebära att den framtida tillslåndsbehandlingen i sinlur blir oklar. En tillslåndsansökan som av den sökande uppfattas somförvallningsärende blir regeringsärende redan i försia omgången. Förutomosäkerheten har della betydelse genom all beslul tagna av regeringen av naluriigaskäl ej kan överklagas. 9Mjukdata och andra speciellt känsliga uppgifter Ettmer begränsat antal remissinstanser kommenterar utredningen på denna punkl.DALK:s slutsatser godias i huvudsak men några inslanser diskuterar frågan omvad som skall betraktas som mjukdala. Hovränenför anser att regislrering av s. k. mjukdala i personregisier ärbetänklig ur flera synpunkter. Såsom dalainspeklionen har framhållil kan betygoch andra omdömen som registrerats ge ett vilseledande intryck av exakthet ochobjektivitet som individuella nyanseringar och förbehåll kanförsvinna. Uppgifter av denna art kan även i regel antas vara akluella endastunder korlare tid. En omfattande registrering av mjukdala 1978/79:109 129 medförlill följd härav väsenlliga risker för inirång i den personliga integriteten.Del är uppenbart att riskema med registrering av mjukdala kan bli särskiltpåtagliga under krigslid eller som präglas av politiskaomvälvningar. Å andra sidan är registrering av sådana data legitim ochmotiverad inom fiera samhällsområden. Kommittén har i delta avseende angivitsjukvården, socialvården, sjukförsäkringsområdel och den polisiära verksamhetensom exempel. Hovräuen ansluter sig till kommitténs uppfattning atl del ärönskvärl atl regislrering av mjukdata regleras i dalalagen närmare än vad nu ärfallel. Hovrätten finner att den definilion av begreppet mjukdata som kommiuénhar gjori väl täcker de uppgiflersom åsyftas. Med hänsyn lill vikten av alliniegriieisskyddei upprätthålls anser hovrätten all del bör krävas särskildaskäl för regislrering av mjukdata. Del framstår därför som en lämpligarelösning än vud kommittén föreslagil att en sådan regel som angetts införsbland de tillståndsregler som anges i 4 § dalalagen. Länssiyrelsen 1 Siockholmslän har ingen erinran mot DALK:s synpunkier och förslag till ett nytt siycke inuvarande 6 § dalalagen av den innebörden atl dalainspektionen när den avgör omföreskrift behövs, särskilt skall beakla om del i registret ingår omdömen ellerandra värderande upplysningar om den registrerade. delar DALK:s uppfattning när det gällerlagregleringen på detla område och tillstyrker i likhet med Medborgarrälisrördsentillägget lill 6 § dalalagen. Landsarklvei1 konsiaterar att ulredningen företräder en nyanseradinställning lill mjukdala och all dessa inte a priori måste betraktas som någotför den enskilda människan diskriminerande. Kommitténs ullalande allvärderingar ändras från lid lill annan lyder på detla. Man håller alltså fastvid att man även i fortsättningen skall bedöma register innehållande mjukdatafrån fall till fall. Alla är också ense om atl dataregister innehållandemjukdala mäste behandlas med stor noggrannhet, ocb detta synsäll speglas i dennya 3 §. Sårbarheiskommiiiénanser atl DALK:s förslag per positiva effekier från sårburhetssynpunkt. mening kan i vissa fall, t.ex. vid registrering av nyckelpersoneroch av särskilt känslig inormalion sårbarhets-aspekter föra längre änintegritelsbedömningen. Del finns därför skäl att även prövu sårburhelsfrågorsom sammanhänger med olika slags känsliga personregister. Någraremissinstanser diskuterar vud som skall avses med mjukdata. Enligt daiainspekiionensuppfattning finns det vissa principiella skillnader mellan s. k. mjukdata ochandra uppgifter i personregisier. Man kan emellertid enligt inspektionensuppfattning inte handlägga ärenden angående register som innehåller mjukdalaannorlunda än varje annal regisier. Prövningen skall göras oberoende av vilkauppgifter som ingår i registret Del går därför inte att vare sig i lagen elleri handläggningen särbehandla 9 1978/79. 1978/79:109 130 mjukdata.Det beslut vartill prövningen leder får i sin lur ulformus bl. u. med hänsyntill vilku uppgifter som ingår i registret. Del är i och för sig rikligt attvissa uppgifier kan anses mera känsliga från integriletssynpunkl än andra.Avgörande härvidlag är uppgifternas art och vad de registrerade har föruppfattning eller kan anias ha för uppfattning om regislreringen av dem. Del ärjust denna uppfattning som avgör vad som skall anses känsligi eller inie. Mankan därför knappasl, som DALK gör, säga all de regislrerades inslällning skalllillmälas siörre belydelse ju känsligare uppgifter del gäller, eftersom justdenna mållslock används för all bedöma uppgifternas grad av känslighet En annansak är all vissa uppgifter är av sådan art alt man kan presumera att deregistrerade uppfattar dem som ytteriigt känsliga. Så har skett genom denreglering som f n. förekommer i 4 § datalagen. Enligt datainspektionen gåremellertid ingen klar skiljelinje miellan de uppgifter som nämns där och andrapersonuppgifter. I slället kan uppgifterna länkas placerade på en skala medfortlöpande fallande känslighet. De uppgifter som förekommer i 4 § förstastycket datalagen kan därvid anses höra hemma i skalans mest känsliga ändpunkt.Därefter följer de uppgifter som nämns i andra siycket samma lagmm. Sedan följerövriga uppgifter i den ordning lill vilken de regislrerades dokumenlerade elleraniagna uppfattning ger anledning. Därvid får sådana uppgifter som mjukdalaoch andra av DALK i avsnittet nämnda uppgifter placeras in i enlighet med deregistrerades uppfattning. Sekretesslagens (1937:249) regler ger också vissvägledning i frågan om graden av känslighet hos olika uppgifter. Medutgångspunkt i hur känsliga uppgifterna har ansetts vara får sedandatainspektionen göra bedömningar av vilket skydd för den personligaintegriteten som kan anses påkallal. UHÅser med tillfredsställelse all ulredningen inte försöker ange en definition avbegreppet mjukdata som gmnd för en generell regel för vilka uppgifter somkräver särskild reglering vid tillståndsgivning. Datainspektionens prövning avuppgifternas berättigande, sedd mot bakgrund av registersituationen somhelhet, torde vara fullt tillräcklig. Det är dock enligt UHÄ:smening tveksamt om beiygsuppgifter är att betrakta som mjukdala i den meningsom ulredningen synes göra gällande. Till ulredningens uigångspunki all ibegreppei mjukdala ligger resullalei av en värdering eller ell subjekliviomdöme bör enligt UHÄ:s mening kunna läggas att uppgifien i fråga i någonmening är vag eller oprecis. Belygsällning inom högskolan sker ofta som enfunklion av uppnådda skrivningspoäng e. d. I viss mening kan sålunda betyg påprov vara ett exakt mått, även om della mått kan ha kommii lill på gmndval aven bedömning av annan ari än en rent kvuntitativ. På motsvurande sätl är slutbetygi en helt uvklurad kurs vanligen resultatet av en sammanvägning delvis ikvalitativa men i stor utsträckning även i kvantitativa termer såsom deingående momentens poängomfuttning. Molbukgrund av vud UHÄ ovan anfört kan påpekas att juridiska 1978/79:109 131 fakullelsnämndenvid universilelei i i sitt yttrande harframhållil alt det ärbetydelsefullt att ställning tas lill frågan om belyg omfattas av uliryckelomdöme eller annan värderande upplysning. Enligt nämndens mening bör delta integälla till siffror eller grader formaliserade betyg. och tror atl en lagsiiftning kring regisier innehållande s. k. mjukdataliksom av register, som förs med hjälp av annan teknik än ADB, kommer atl visasig vara svår alt efterievu och att övervaka. Själva begreppsapparaten kringdessa företeelser är sådiffusatt en lagstiftning knappasl kan fylla gängse kravpå stringens. En ytteriigare komplikation är expansionen av ord- ochtextbehandling. Som exempel på vilken framtida problematik som kan uppslå vidinfogande av hänsyn lill mjukdala i nuvarande regelsystem ställs frågan omverbala elevomdömen enligt betygs-utredningens förslag skall anses vara mjukdalaoch därmed ur regisleriill-ståndssynpunkt behandlas restriktivare än dagenssifferbetyg trots att de enligt många bedömare skall vara rättvisare ochofarligare för individen. SPNframför all regislrering av arbetsprestationer inte alllid behöver innebära envärdering av den regislrerades arbetsförmåga. Arbelsmälnings-resultat kan ocksåutvisa behov av personalutvecklingsinsalser eller förbättring av arbetsmiljön. EnligtRÅ:s mening kan uppgifter om registrerad persons ras och härkomst vara av minstlika känslig nalur som uppgifier om politisk och religiös uppfattning. Endastundanlagsvis torde finnas bärande motiv för en sådan regislrering. RÅ anserdärför all registrering av uppgifter om ras och härkomst skall få ske endasl omsärskilda skäl föreligger. Tillägg av denna innebörd bör göras i 4 § tredjeslyckel. vid Lunds universilel delar fullständigt gällande rättsuppfattning atl ytterligt stor restriktivitet bör råda vad gäller registreringav enskild persons tillhörighet till viss konfessionell grupp och frånvaro uvsådun grupptillhörighet Uppgift om religiös grupptillhörighet torde också, vidsidan av uppgiften om i vad mån en person är döpt, konfirmerad och vigd iSvenska kyrkans ordning, vara den enda uppgift med anknytning lill delreligiösa livel som kan anges för hela eller större delar av befolkningen iregister av något slag. Inom den vetenskapliga forskningen kan behov finnas avregislrering i lagens mening av uppgifier från inlervju-och enkätundersökningarom t ex. religiös aktivitet, ställningstaganden lill frågor om religiös tro ochuppfattningar om religiösa grupper. Sådana register lorde undantagslöst fåsådan karaklär all de omfattar begränsad populalion, har begränsad varaktighetinte samkörs med andra register och atl deras utdata framställs i form avstatistik. Nämnden ifrågasätter om just dessa forskningsregister innehåller såkänsliga uppgifier alt en särbehandling av dem är befogad i lagtexten och inomdatainspektionen. De religionsbegrepp som används i dessa vetenskapligasammanhang är ofta ytteriigt vida och det är med utgångspunkt från dem svårtför forskaren alt bestämma vad som 1978/79:109 132 fallerunder lagens begrepp religiösa uppfattningar. Undersökningama gäller ofta ocksåattityder och beteenden bland aktiva medlemmar av religiösa grupper ochregistrering av religiösa uppfattningar lorde för dessa personer inte kunnaanses vara särskilt känsliga uppgifter. Nämnden finner det mot denna bakgrundrimligt att man närmare prövar vilken typ av uppgifter som kan anses fallaunder lagtextens begrepp religiös uppfattning och vilkas intagande i ellregister får ske endasl om särskilda skäl föreligger. KarolinskaInslilulel, slulligen framhåller atl det från forskningssynpunkt är väsentlig!att registrering av s. k. mjukdala inte omöjliggörs. Forskningsverksamhet sominte får inkludera känsliga områden skulle annars lätt kunna bli en hån styrdverksamhei. 10Anställdas medverkan vid prövningen av personregister vid företag Pådenna punkt är remissutfallel tämligen splittrat Dalainspeklionenullalar atl ett säll inspekiionen har begagnal för all vid lillslåndsprövningenenligt 3 § dalalagen tillmäta inställningen hos dem som kan komma attregistreras betydelse, har varil att inhämla de fackliga personalorganisationernasuppfattning beiräffande register som omfattar deras medlemmar som kollektiv,exempelvis löne- och personalregister. Inspekiionen uppfattar DALK:s förslagsom ett slöd för att även fortsättningsvis gå tillväga på detta säll.Medbestämmandelagen (MBL) har medfört en ändrad situation bl. a. när det gällerarbetsgivarens handläggning avseende alt med ADB bearbeta personuppgifterrörande anslällda. Man kan säga all arbetsgivaren är skyldig alt i förväg lämnaarbetstagarna tillfälle all ge sin inslällning lill känna i fråga om ellpersonregister. Dalainspektionen har lagil fasta på delta och utarbetat förslagtill föreskrifter som skall iakttas vid handläggningen av ärenden angåendelöne- och personalregister. Där sägs atl de cenlrala fackliga organisationernagenom remiss skall beredas lillfälle all yllra sig i frågor av principiellliniresse. Vidare skall sökande alltid till ansökningshandlingarna fogadokumentation rörande de registrerades inslällning lill regislreringen.MBL-prolokoll skall företes när delta kan ske. De regisirerade bör sedan genomsina lokala fackliga organisationer underrättas om datainspektionens beslul.Den nu angivna ordningen avses komma att regleras i datainspektionensförfattningssamling(). Meningen äralt av också skall framgå de övrigafömtsättningar som gäller för rätlen alt föra löne- och personalregister enligtdel s. k. förenklade ansökningsförfarandet. Kopia av sådan skall fogaslill datainspektionens beslul rörande regisier av nu nämnl slag. Inspekiionenkonslalerar all del skisserade sysiemel överenssiämmer med DALK:s övervägandenoch fortsätter: Ifråga om de anslälldas möjligheler atl med tillämpning av MBL påverkaarbetsgivarens möjligheter atl inrätta ell personregisier bör följandelilläggas. 1978/79:109 133 Beiräffandeden nu angivna frågan föreligger ingen facklig velorält De fackligaorganisalionernas meningsyttringar sådana de förekommer i ärendena hosdalainspektionen får därför endasl lillmälas Värde som en av de fakiorer somäravgörande för lillslåndsprövningen, lål vara en av de vikligare såsom framgårav 3 S andra slyckel dalalagen. Till saken hör också alt dalainspeklionen skallbeakla varje regisirerads rält till iniegrileisskydd oberoende av denregislrerades medlemskap i viss organisation. Siockholmskommun anför i detla sammanhang alt efiersom MBL skapar hell andraförulsäliningar för organisalionerna atl komma till lals i dalafrågor än vud dehuft lidigure ull vid lokulu och cenlrulu förhundlingur framföra sinu synpunkierbör härigenom de registrerudes inställning bli lillräckligi belyst iförhundlingarna. Det synes därför inte längre erforderligl all dalainspeklionentillämpar nuvurande praxis med remiss till de centrala fackligaorganisationerna. Då organisationerna i MBL-förhandlingar uttryckt sinuppfattning bör della vara lillräckligi för alt datainspektionen med hänsynhärtill och lill de övriga synpunkier som inspektionen har att beakla kanulföra sin prövning. De anställda bör sålunda inte engageras vid datainspektionensprövning av personregisier som arbetsgivaren avser alt föra över dem utan dellabör ske i MBL-sammanhang. Del bör sedan ankomma på inspekiionen att från sinaegna utgångspunkter ensam avgöra sådana frågor. Indusiriförbundeioch Arbeisgivarejöreningen ställer sig från principiella utgångspunkier myckettveksamma lill den ordning som datainspektionen efter hand kommit atl tillämpavid beredningen och behandlingen av berörda personalregisierärenden nämligenalt dalainspektionen i ärenden om regisier över anslällda regelmässigt inhämtatyttrande från de anställdas organisationer på central eller lokal nivå. Om desynpunkter som datainspektionen på sådant satt inhämtat i vissa fall kommit altbli utslagsgivande för myndighetens ställningstagande och beslul, är beslutenfelaktigt grundade. Organisalionerna kan från sin sida inte godta attdatainspektionen tillämpar ett sådani förfarande vid sin prövning avregisteransöknjngen, som skulle innebära atl facklig organisation i prakiiken ivissa fall kom atl tillerkännas vetorätt Organisalionerna har inget att erinramot atl dalainspektionen, om särskilda skäl anses föreligga, undersöker omlokal MBL-förhandlingägtrum och i förekommande fall begär in prolokoll överförhandlingen, innan ett visst personalregislerärende avgörs. Skulle delföreligga skäl för dalainspektionen att därvid avslå en ansökan om tillståndall föra vissl regisier, måsle beslutet emellertid uteslutande grundas pådatainspektionens egen bedömning av en föreliggande risk för olillböriigt inlegriieisinirång. SACOISRanser all del är nödvändigi atl datainspektionen även i fortsällningen inhämlarde cenlrala fackliga organisationernas synpunkter när det gäller regisier avmer principiell karaktär. Detta är särskilt viktigt för /SR, som til!skillnad från LO och TCO ej är representerad i datainspektionens slyrelse. Defackliga organisationerna hardärvid bl. a. att inhämla den lokalaarbetstagarorganisationens syn saml slälla frågan i ett 1978/79:109 134 Ett utökat remissförfarande lill de lokala fackligaorganisalionerna fårej föranleda alt ordningen med remissförfarande till decentrala fackliga orgunisationerna frångås när det gäller regisier avprincipiell karaklär eller register som lidigare ej har prövais. /SRframhåller vikten av att datainspektionen i tillståndsärenden om personregistermed uppgifter om anställda undersöker om förhandling har ägl rum, och allsådana förhandlingsprotokoll begärs in och beakias under ärendets behandling.Om förhandling ej har ägl rum i ett sådant läge men är planerad, bördalainspeklionen avvukta förhandlingsresultatet innan tillstånd meddelas.SACO/SR framhåller också vikten av att personalorganisationerna får del avdatainspektionens beslul. EnligtLO:s mening överväger fördelarna med centralt remissförfarande i dessa frågor.I viktiga ärenden skapas förulsältningar för en likartad bedömning och, i defall meningsskiljakligheter förekommer, ges möjligheter alt med ledning avremissyttrandena göra en rimlig avvägning ulifrån de olika ståndpunkterna. I deärenden som faller under del förenklade förfarandel framhåller LO alt det ärvikligl all de anslälldas synpunkter framförs och beaktas. Det är naturiigt attdessa synpunkter framförs av de lokala fackliga organisalionerna påarbetsplatsen. LO föreslår därför atl del av ansökan bör framgå huruvidaarbetsgivaren förhandlat med de anställda innan han fattat beslut om och ingeltansökan om all få föra löne- och personalregisler. skulle kunna framgå aven särskild mta eller ett särskilt ulrymme i en färdigtryckt ansökningsblankettI denna ruta kan arbelsgivaren ange huruvida han har primärförhandlat med delokala organisationerna eller ej. Av ansökningen bör också framgå vilkaarbetstagarorganisationer som är representerade på arbetsplatsen. Enligt LO:suppfattning torde det ofta vara så atl frågor av delta slag faller underarbetsgivarens primära förhandlingsskyldighel enligt medbestämmandelagen. Närså är fallel vore det lämpligt all lill ansökan foga förhandlingsprolokoll frånde primära förhandlingarna. På så sätt skulle de anslälldas synpunkier iärendet på ett enkell sätl komma till datainspektionens kännedom.