prop · G203144 · 1978-12-31 00:00:00 — Prop.1978/79:144 Regeringens proposition om bidrag till en svensk vetenskaplig expedition till ; Regeringen föreslår atl aniaga det förslag somhar upptagils i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. planeras en vetenskaplig expeditiontill . Huvudansvariga för expeditionen är saml SvenskaSällskapet för Antropologi och Geografi. Den är planerad i samråd med internationellexpertis och med visst intemalionellt deltagande. Det vetenskapliga programmet för expeditionen omfaltar ihuvudsak almosfärsforskning, geovetenskaplig och marinbiologisk forskning. Expeditionenkan förväntas ge värdefulla vetenskapliga bidrag som leder till mer omedelbartillämpning inom meteorologi och miljövård liksom bidrag till förståelsen avjordens och de levande organismemas historia och utveckling. Expeditionen är planerad atl äga rum under ca tre månadersommaren 1980 och förutsätter för sitt genomförande fillgång till en svensk statsisbry-lare,helikoptrar med besättningar. I proposifionen föreslås atl etl särskilt anslagförs upp i statsbudgeten för nästa budgetår under vilket 5 milj. kr. anvisassom bidrag till kostnadema för dessa ändamål. Närvarande: slalsminisiern Ullslen, ordförande, ochstatsråden , , , , , , ,, , , , , De , , , , Föredragande: staisrådel Wiksiröm Proposition om bidrag till en svensk vetenskapligexpedition till . (), Svenska sällskapet förAntropologi och Geografi samt Kungl. har i april 1978anhållit atl regeringen skall ställa resurser till förfogande för altmöjliggöra en svensk vetenskaplig expedition till . Ett stort intemalioneHl iniresse är riktal mot polarregionemaoch har av tradition kommit all lämna värdefulla bidrag tillutforskningen av dessa områden. har visst svenskl deltagandeskett i internationella forskningsexpeditioner i . Den nu aktuellaexpeditionen är tänkt att drivas i svensk regi med visst deltagande avinternationell expertis såväl under planeringsskedet som under självaexpeditionen. KVA vände sig i en skrivelse lill svenskaforskare för atl utröna intresse och vetenskaplig gmnd för att genomföra eneventuell expedition. Ett 40-tal förslag fill projekt inkom då som svar ochfler har tillkommit . Många av förslagen bedömdes av en specielltinrättad planeringskommitté ha sådan vetenskaplig tyngd atl en arktiskexpedition ansågs vara angelägen atl genomföra. Den fortsatta bearbetningen av detla underlag har givitupphov till ell forskningsprogram med tyngdpunkten förlagd till i huvudsak treprogramområden. Omsättning och utbyte i lufthavet Etl omfattande atmosfärskemiskt program har utarbetats isamarbete mellan meteorologiska institutionen vid i , defy- Prop.1978/79:144 3 siska institutionerna vid universiteten i och Uppsalaoch avdelningen för ekokemi vid , .avsikten är attstudera hur de almosfäriska förhållandena inom de arktiska områdena inverkar påhalten av olika ämnen inom lufthavet över den tempererade zonen. I första handskall förekomsten av ämnen som tritium och klorerade kolväten studeras liksomspridningen av tungmetaller i form av aerosoler. Resultaten väntas ge enfördjupad kunskap om omsättnings- och utbytesprocesser mellan de arktiska ochde tempererade zonemas lufthav. Det arktiska klimatets inverkan på luftspriddamiljögifter väntas få betydelse också för miljövårdande ålgärder inom Sverigesgränser. Avsikten är atl studera uppbyggnaden av dimmoln över och ianslutning lill packisen. Sommarlid är de akluella regionerna oftast molnläcktaoch då till övervägande del av dimmoln. De dynamiska faktorer som påverkardimmolnens utbredning och egenskaper inom polarområdena är ännu ganska ofullständigtkända men avses bli undersökta under expeditionen. 1 kombination därmed skallmolnens genomsläpplighel resp. spridning av ljus- och värmestrålning studeras.Resultaten väntas få en avgörande betydelse för förståelsen av polarkalottensvärmebalans och hur denna balans påverkar vårt klimat. a. bör det blimöjligt all med siörre förståelse utnyttja satellitbilder för väderprognoser.I detta projekl är främsi de meteorologiska instilulionema vid universilelen iStockholm och engagerade. omfatlar studier för atl förslå hurklimatförändringar och därmed sammanhängande variationer i uppbyggnad ochutbredning av inlands- och havsisar under kvartärtid har skett. Polarområdenastidigare klimalulveckling kan anses uigöra nyckeln till förståelsen av denaktuella mer långsikliga klimaiulvecklingen. Tekniken all hämta sedimenikärnorfrån havsbottnen kommer bl. a. all ge möjlighet lill sådan information ochsamtidigt erhålles ell jämförelsematerial fiån en mindre nedsmutsad miljö änvår. Vid akluella studier av bl. a. nedsmutsning saknas till slordel adekvat jämförelsematerial, vilket sålunda skulle erhållas inom ramen fördelta projekl. Vidare kommer havsisama i polarområdet all studeras,vilket får betydelse för förståelsen av isbildningen i . De institutioner som i första hand är engagerade i dessadelar av forskningsprogrammet är de geologiska och nalurgeografiska instilulionemavid universilelel i saml det maringeologiska laboratoriet vid universiteteti . Prop.1978/79:144 4 Huvudprojektetinom denna sektor avser studier av växt- och djurarternas utveckling i Polarbassängensett mol bakgrund av klimatiska och geografiska förhållanden. Polarbassängenhar varit ell isbelagt hav under en från artbildningssynpunkt sett relativtkort period, ca 3,3 milj. år. En förhållandevis snabb övergång från varmlempereradelill arktiska förhållanden har medfört en svår omställning för de tidigare artemaom de skulle överleva. Invandringen av arter från har skett under långlid medan förbindelsen med och möjligheler till invandringdärifrån uppstått i förhållandevis sen tid. Den från geologisk synpunkt sentidabiologiska ulvecklingen i kan därför ses som ett utvecklingsprojekt i slorskala där yttre faktorer är kända i en utsträckning som är ytterst ovanlig-Sentidaförändringar i artförekomsl kan konstaleras bl. a. genom jämförelse med detbiologiska material som insamlades under färd med . Modem biologisk och cellgenetisk metodik gör det möjligl altstudera artbildningen på elt sätl som inte har varit möjlig med tidigareinsamlat museimaterial. Sammanfattningsviskan sägas alt de almosfäriska projekten bör ge re-suhat för omedelbartillämpning medan övriga projekt primärt är av grundvetenskaplig karaktär ochberör myckel fundamentala problemställningar om jordens och de levandeorganismemas historia. Expeditionenkommer att bedrivas med utgångspunkt i de svenska forskningsgmpper som tidigarehar nämnts. Internationell expertis med speciell inriktning mot aktuella forskningsområdenhar knutits till planeringen av expeditionen och kommer även i vissutsträckning att delta i denna. De akluellaforskningsprojekten har prövats inom naturvetenskapliga forskningsrådet som ärberett atl avsätta medel för dessa motsvarande totalt 3 milj. kr. underbudgetåren 1978/79, 1979/80 och 1980/81. Expeditionenavses starta och pågå ca . Färden kommer att gå via Barentshav till områdena kring och öster därom samt om isförhållandena såmedger till områdena öster och norr om . Avsikten är bl. a. att taprovserier av sedimenikärnor från de grunda områdena av kontinentalsockeln viadjupare sådana ner i den s. k. Polarbassängen lill elt djup av ca 3 500 m.Djupområdena är totalt outforskade. Områdena nordost och norr om har p.g. a. isförhållandena inte tidigare kunnat utforskas. Endasi sporadiska datahar erhållits från färder med atomubåtar i dessa senare områden. Expeditionenstänkta upplänning med färd delvis i eller i nära anslutning till packisenförutsätter tillgång till isgående fartyg. De ansvariga inom planeringskommitténhar därför anhållit om att få utnyttja en statsisbrytare med besättning underden tid av ca som expeditionen beräknas pågå. Vidare har deansvariga anhålHt om att få tillgång till två heli- 1978/79:144 5 koplrarmed besättning under nämnda period. Helikoptrarna skall användas i första handi samband med de planerade forskningsprojekten saml i övrigl ge nödvändig ökadrörlighet. De sammantagna kostnadema i dessa delar har beräknats till ca 6milj. vari ingår lönekostnader för besättning samt sådana speciella kosinadersom sammanhänger med den vetenskapliga utrustningens montering och anpassning tillfarlygel. De kosinader som bedömts belasta /80 har beräknatsuppgå till 3,7 milj.kr. medan återstoden, 2,3 milj. kr., skulle belasta budgelårel1980/81. Delarktiska områdei tilldrar sig ell livligt och snabbi ökande inlernaiionelllintresse som speglar den ur nalurresurssynpunkl slora ekonomiska betydelse somtillmäts områdei och som kan väntas bli än siörre i framliden. Områdei harvidare ett unikt värde sett från miljövårdssynpunkt. Forskningsdatafrån de arktiska områden som den planerade expeditionen kommer all besökafinns i myckel ringa omfattning. Del vetenskapliga värdet av expeditionen kandärför förväntas bli stort. Därigenom kan den också komma all väsenfligt bidratill den svenska forskningens inlemalionella anseende. Iexpeditionen kommer intemalionell expertis inom akluella forskningsområden alldelta. Det internationella deltagandet bör kunna främja fortsatt intemalionelltforskningssamarbete och forskamtbyte. har efter prövning av del vetenskapliga programmet beslutatatt inom ramen för tilldelade medel svara för kosinader som sammanhänger mederforderlig utrustning samt material för de vetenskapliga projekten liksom kosinaderför planering. Jagförordar efter samråd med cheferna för försvars- och kommunikationsdepartementenatl resurser i form av en svensk stalsisbryiare saml två försvarsmaktentillhöriga helikoptrar ställs till de för expeditionen ansvarigas förfogandeunder ca . Kostnaderna för expeditionen i vadavser isbrytare saml helikoptrar inkl. kostnader för anpassning avvetenskaplig utmslning elc. till isbrytaren har beräknats lill ca 6 milj. kr.Jag godtar efter samråd med cheferna för nämnda departement i huvudsakdenna kostnadsberäkning. 1978/79:82 om anslag för /80 till byggnadsarbeten m. m.inom verskamhetsområde har regeringen förordal att600 . från den under reservationsanslaget Inredning och utrustning avlokaler vid högskoleenhetema m. m. uppförda kostnadsramen disposition får utnyttjas för anpassning av vetenskapligutmslning m. m. till del isgående fartyg som skall utnytljas under den aktuellaexpedifionen. Förövriga kostnader vari ingår löner och förplägnad för besättning. Prop.1978/79:144 6 För ändamålet föreslår jag att ett särskiltreservationsanslag. Bidrag till en svensk expedition till , förs uppunder nionde huvudtiteln i statsbudgeten for nästa budgetår. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemställer jag all regeringen föreslårriksdagen atttill Bidrag till en svensk expedition till under nionde huvudtitelnanvisa etl reservationsanslag av . Regeringenansluler sig fill föredragandens överväganden och beslutar att genomproposition föreslå riksdelen att antaga det förslag som föredraganden harlagt fram.