prop · G203207 · 1978-12-31 00:00:00 — om förvärv av aktier i och Regeringen föreslår att antaga de förslag somhar upptagits i bifogade utdrag av regeringsprotokoll. I propositionen läggs fram förslag om statens medverkan ien finansiell rekonstruktion av och . Avtal har undertecknats som innebär bl.a. atl staten skall förvärvaaktier i dessa förelag. llpropositionen föreslås alt 500 milj. kr. anvisas för slalensförvärv av aktier i och alt 600 milj. kr. anvisas för slatensförvärv av aktier i . 1 1978179. t samt. Närvarande: statsministern , ordförande, ochstatsråden , . , , , , , De ,, , . Proposition om förvärv av aktier i Den svenska skogsindusirin har under de senaste årenutsatts för hårda påfrestningar. Den internationella marknaden för ett flertalav skogsindustrins produkier har kännetecknats av svag efterfrågan cchprisfall. Lönsamheten har därmed utvecklats i slarkl negaliv riktning vilketresulterat i en markant försämring av såväl likviditet som soliditet för etlstort antal företag. Den successiva förbättring av efterfrågan och priser somför viktiga produktslag inträdde fortgår och enförbättring av lönsamheten kan förutses och även för år1980. För några av företagen är emellertid situationen sådan atl fortsatta ochomfattande ekonomiska problem kan förutses. Inom har under lång lid pågått etlomfattande analysarbete rörande den svenska skogsindustrins nuläge ochutvecklingsmöjligheter. I detla arbeie har bl.a. den finansiella utvecklingenägnats särskild uppmärksamhet. Resultaten av detta arbeie kommer inom dennärmaste tiden att redovisas i en departementspromemoria som har utarbetatsinom industridepartementet. Som underiag för de bedömningar som görs i detföljande har inom industridepartementet upprättats bl. a. en sammanställningöver lönsamhetsutvecklingen m. m. för de 18 största skogskoncernerna med vissaskogsägareföretag särredovisade. Sammanställningen bör fogas till protokollet idetla ärende som bilaga t. Den ogynnsamma resultatutvecklingen och1978 har särskilt hårt drabbat de företag som gick in i lågkonjunkturen medsvag 1978/79:207 3 konsolidering och pågående stora investeringar. 1978 var likviditelssitualionen för flera företag sådan atl ettomfattande behov av ytterligare upplåning förelåg. 1 syfte att underlälta förföretagen att klara detla beslutade (prop. 1977/78:123, NU1977/78:74, rskr 1977/78:360) om statliga garantier under är 1978inom en medelsram om totalt 900 milj. kr. för lån lill skogsindustrin.Möjligheten att slälla sådana garantier har senare utsträckts till utgången avår 1979 (prop. 1978/79: 25 bil. 11, NU 1978/79: 16, rskr 1978/79: 122). Hittillshar regeringen beviljal garantier för lån med totalt ca 485 milj. kr. blev den ekonomiska situationen förNorrlands (Ncb) akut. En betalningsinställelse medåtföljande konkurs bedömdes som nära förestående. De lånegarantier somriksdagen tidigare hade beslutat om var inte av sådan konstruktion atl deskulle kunna bidra lill en lösning av företagets problem. Därför beslutaderiksdagen (prop. 1977/78:180, NU 1977/78:74, rskr 1977/78:360) atlanvisa 400 milj. kr, som elt lån lill NCB med villkorlig ålerbelalningsskyldighel.Syftel med lånet var att medverka lill att lösa de akuta ekonomiska problem somhade uppstått i företaget. I samband med att regeringen beslulade alt föreläggariksdagen förslag i frågan bemyndigades chefen för industridepartementet att tillkallaen särskild kommitté, skogsägareföretagskommittén (I 1978:02), med uppgift atlbl.a. närmare analysera Ncb:s akuta finansiella problem. uppdrogsvidare all studera struktur- och kapitalförsörjningsfrågor inomskogsägareföretagen. Kommillén har genomfört och redovisat omfattande analyserav skogsägareföretagens struktur och utveckling. Analysresultaten har utgjortunderlag för regeringens ställningslagande i olika frågor. lillkallade jag en särskildförhandlingsgrupp med uppgift all biiräda regeringen vid fortsattaöverläggningar med skogsindustrin. Förhandlingsgruppens arbeie har i alllväsentligt bedrivits i enlighet med de riktlinjer som angetts i direktiven tillskogsägareföretagskommittén. Kommillén entledigades i mars 1979.Förhandlingsgruppens arbeie fortgår. Inom ramen för förhandlingsgruppens arbeie har framkommitatt en finansiell rekonstruktion med statens medverkan nu bör ske för delsSödra , dels Ncb. Den ekonomiska situationen för dessa företaghar utvecklats så all extraordinära åtgärder bedöms som nödvändiga för all enfortsatt omstrukturering och effektivisering av företagen skall kunna ske iordnade former. En sammanställning över struktur och resultatutveckling m. m.inom och Ncb har upprättats inom industridepariemenlel ochbör fogas lill protokollet i delta ärende som resp. bilaga 2 och bilaga 3. Ytterligare uppgifter om företagen har sammanställts inomindustridepartementet och bör i särskild ordning redovisas i samband medutskottsbehandlingen i av detta ärende. Prop.1978/79:207 4 Förelrädare för staten och , ekonomiskförening, som äger , har undertecknatdels etl såsom huvudavtal betecknat avtal om statens förvärv av aktier i . dels ett konsorlialavtal, som reglerar parternas samarbete ibolaget. och konsortialavtalet bör fogas till protokollet i dettaärende som resp. hiUigu 4 och hiliiga 5. Vidare har företrädare för staten och de sjuskogsägareföreningar som äger Ncb undertecknat dels ett såsomhuvudavtal betecknat avtal om statens förvärv av aktier i , dels ell konsorlialavtalom samarbele mellan parterna i bolaget. och konsortialavtalet börfogas till protokollet i delta ärende som resp. bilaga 6 och bilaga 7. Skogsindusirin är en av våra mest konjunkturkänsligabranscher. Lön-samheisiilvecklingen inom skogsindustrin har varit näraförbunden med den inlernaiionella konjunkturens förlopp. Konjunktursvängningarnahar varit våldsamma. Detta har ställt skogsindusirin införbetydande problem. Perioden inleddes med en kraftig högkonjunktur med högt kapacitetsuinytijandeoch extrema prisstegringar för flera viktiga produktslag. Lönsamhelsmässigiinnebar denna utveckling vinster för skogsindustrin som saknar motstycke underefterkrigstiden. Både likviditet och soliditet stärktes avsevärt inom flertaletskogsindustriföretag. Högkonjunkturen följdes av en djup och utdragenlågkonjunktur. Denna inleddes men fick fullt genomslag förslunder . Lågkonjunkturen drabbade hårt vissa företag inommassa- och pappersindustrin. I syfte att sysselsättningsmässigt överbryggakonjunktursvackan inleddes en lageruppbyggnad. Denna uppbyggnad främjadesav slalliga stödinsatser, det s.k. lagerslödel, som med bred parlamentariskförankring beslutades av . Massalagren blev snart tre till fyra gångersiörre än normalt. Lågkonjunkturen dröjde sig kvar och förstärktes, vilketmedförde alt företagen och avlikviditetsskäl tvingades alt snabbt avveckla lagren lill föduslbringandepriser. Även för vissa pappersslag, t. ex. kraft-liner och säckpapper, varpriserna förlustbringande. Till den starkt negativa resultatutvecklingenbidrog i hög grad det låga kapacilelsulnylijandel och även den kraftigaökningen av produktionskostnaderna till vilka grunden hade lagts redan underde extrema vinståren och 1974. De devalveringar av den svenska kronansom gjorts innebar en viss förbättring av lönsamhelsläget men ulvecklingenav dollarkursen medförde atl devalveringseffeklen reduceradesavsevärt. . inträdde successivt en förbättring avkonjunkturen för massa- och pappersindustrin. Genom alt överiagren re- 1978/79:207 -T 5 dan hade avvecklats ledde det förbätlrade eflerfrågeläget lillatt kapacitets-utnyttjandet inom industrin kunde öka. Denna förbättring följdesav successiva prishöjningar för viktiga produktslag. kan förutses elthögt kapacitetsutnyttjande inom skogsindustrin och prisutvecklingen kan vänlasbli fortsatt gynnsam. En markant förbättring av lönsamheten kan därmed förulsesinträda . Bilden äremellertid inte hell entydigberoende på den svaga dollarkursen och vissa svårigheter när det gällerskogsindustrins råvaruförsörjning. Flera skogsföretag och då framför allt destora avsalumassaproducenterna är i hög grad beroende av dollarns kurs gentemotden svenska kronan. Den hittillsvarande utvecklingen harinneburit en fortsatt svag dollarkurs. Även råvarusitualionen inger anledning till oro. I laklmed produktionsökningen inom skogsindusirin har även förbrukningen avvedråvara ökat. De relalivl stora råvarulager som under lågkonjunkturen byggdesupp inom industrin har i allt väsentligt reducerats lill normalnivå och behovetav ökade och kontinuerliga virkesleveranser är starkt. För flera företagföreligger redan nu vissa problem med råvaruanskaffningen och dessa kan kommaatt förvärras . Det är av störsia vikt atl skogsindustrinskapacitetsutnyttjande kan hållas på en hög nivå så alt det förbättrademarknadsläget kan ulnyltjas fullt ut. Regeringen har därför beslutatätt föreslå tidsbegränsade åtgärder i syfte all stimulera lill ökadavverkning av skog under den närmast kommande avverkningssäsongen (prop.1978/79: 199). Vid sidan av de osäkerhetsmoment som valutamarknadensutveckling och ! råvaruförsörjningen ulgör, föreligger inom delar av skogsindusirinproblem av annan karaklär som kommer all i väsenllig grad molverka deekonomiska fördelar som den positiva eflerfråge- och prisutvecklingen nalurligenborde medföra. För vissa företag har sålunda utvecklingen under åren 1977och 1978 medfört ell behov av omfattande nyupplåning för alt likviditelsmässiglkompensera ett negativt resullat. Skuldbördan har därigenom vuxit avse-värlochi molsvarande takt även räntekostnaderna. Ökad upplåning och krympande egetkapital har försvagat soliditeten. De kraftigl ökade kapitalkostnaderna ochden markant försvagade soliditeten som har inträtt i några förelag innebär attdessa - även med en mycket optimistisk bedömning av eflerfråge- ochprisutvecklingen - inte av egen kraft kan åstadkomma den konsolidering och denminskning av räntebärande skulder som måste ske. Särskilt utsatt är siluationen för skogsägareföretagen.Dessa företag har expanderat i snabb lakl.Expansionen har i hög grad skett genom extern finansiering och konsolideringhar inle skett i den takt och omfattning som har varit nödvändig. På grund avden ogynnsamma kapitalstruktur som därmed har uppstått har dessa förelagdrabbats särskilt hårt av den slarkl negaiiva resultatutvecklingen under åren1977 1978/79:207 6 Del är uppenbart att kapitalstrukturen pä eltavgörande sätt har bidragii lill den krissituation som flertalet av de föreningsägdaföretagen har hamnat i. Del egna kapitalet har varit för litet och deekonomiska resurserna även i övrigt alltför små för att företagen skulle kunnaklara omfattande förluster . I viss mån likartade förhållandengäller för några av de icke föreningsägda skogsindustriföretagen. bedömdes den ekonomiska situationen som akutför flera siörre skogsindustriföretag. beslulade, som lidigare harnämnts, om särskilda statliga garantier för lån till skogsindur.rini likviditelsstärkande syfte. För Ncb bedömdes situationen som så allvarlig atlföretagels fortbestånd var i omedelbar fara. beslutade därförsamtidigt om ett särskilt lån av 400 milj. kr. till Ncb med villkorlig ålerbelalningsskyldighel. Analyser som utfördes inom ochöverläggningar som ägde rum mellan regeringen och förelrädare för skogsägarrörelsenvisade alt problemen inom skogsägareförelagen var omfattande. Därför tillkalladesi en kommitté med uppgift all utreda vissa frågor rörandeskogsägareföretagen, skogsägareföretagskommittén. I direktiven uppdrogs åtkommittén att dels närmare analysera de akuta problem av finansiell natur scmhade uppstått inom Ncb, dels analysera frågan om lämplig struktur ochlångsiktig finansiering av skogsägareförelagen. I direktiven anfördes även attde evenluella effektivitetsvinster som kunde uppnås genom ökat samarbete mellanskogsägareföretagen skulle uppmärksammas och att kommittén skulle varaoförhindrad att också undersöka eventuella positiva effekter avstrukturåtgärder där även andra skogsindustriförelag kunde komraa all beröras.I juni 1978 avlämnade kommillén en rapport om Ncb. De rekommendationer och denanalys som redovisades i denna rapport utgjorde en del av beslutsunderlaget förregeringens beslut om i vilken takt och omfattning lånet skulle ställas till Ncb:sförfogande. Kommittén har därefier genomfört omfattande analyserav skogsägareföretagen och haft överläggningar med olika intressegrupper inomskogsindustrin. Vid avrapporteringen lill regeringen framkom all problemen förnågra av skogsägareföretagen var av sådan karaktär och omfauning aU särskildastatliga åtgärder skulle kunna komma alt aktualiseras. Kommilléns arbetsuppgifter överfördes särskild förhandlingsgrupp med uppdrag att biiräda regeringen i de konkretaförhandlingar med enskilda förelag som förestod. Förhandlingsgruppens arbetehar i alll väsentligt skett raed utgångspunkt i situationen för skogsägareföretagen.Eftersom en lösning av de problem av strukturell och finansiell karaktär somföreligger inom dessa företag skulle kunna underlättas genom samverkan medandra förelag i branschen, har förhandlingsgruppen haft överläggningar med etlflertal siörre skogsindustriföretag angående förutsätlningarna och viljan attmedverka till ändamålsenliga strukturiösningar. Dessa diskussioner är ännu inteslutförda. Prop.1978/79:207 '. De resultat som har framkommit av förhandlingsgruppensöverläggningar med företagen inom skogsindustrin och det analysarbete som harbedrivits inom ger vid handen att situationen för och Ncb är sådan all en omedelbar finansiell rekonstruktion avdessa företag måste ske. Enligt min bedömning kan en sådan rekonstruktion inteske ulan slatens medverkan. Jag vill emellertid i sammanhanget framhålla alt det iförsta hand åvilar företagens ledning, ägare och kreditgivare alt genomerforderliga ålgärder säkerställa företagens fortbestånd. innebär näringspolitikenetl ansvar från samhällets sida all på olika sätl medverka till alt företagenslångsikliga konkurrenskraft stärks och alt den successiva strukturomvandlingsom pågår i vårt näringsliv så långt möjligt sker i kontrollerbara former. Den ekonomiska situation som har uppstått i och Ncb är av sådan karaklär all ägarna inle kan skjuta tillbehövligt riskkapital i den takt och omfattning som är erforderlig för atlgenomföra nödvändiga strukturåtgärder cch skapa en sund ekonomisk bas iföretagen. Det äi därför nödvändigt alt staten medverkar lill att stärka dessatvå förelags konkurrenskraft och atl slalliga insatser härför sätts in snabbt. Jag kommer i det följande atl närmare utveckla behovet av insalserför och Ncb. Del bör emellertid påpekas atl problemföreligger även inom andra delar av skogsindustrin. Vad gäller övriga förelaginom den producenlkooperaliva gruppen har vissa ålgärder, delvis med slatensmedverkan, redan vidtagits eller är under genomförande för all skapaförutsättningar för en successiv konsolidering och effektivisering av verksamhelen.Del är här fråga om dels Vänerskog, dels Mälarskog. Vad gäller Vänerskog har förelaget beviljats statligagarantier för lån på totalt 120 milj. kr. Vid de överläggningar som harföregått regringens beslul om garantier har företaget redovisat elt ålgärdsprogramsom enligt min bedömning bör kunna stärka förelagets ekonomiska slällningväsentligt. Jag bedömer all Vänerskog har goda möjligheler all genomföraerforderliga ålgärder av finansiell och strukturell natur. Även inom Mälarskogpågår arbete för alt skapa slabililel och framlida lönsamhel i verksamheten.Förutsättningar härför har skapats bl.a. genom en uppgörelse mellan Mälarskog,företagets bankförbindelser, och slaten. Uppgörelseninnebär att samtliga parter ekonomiskt bidrar till att stärka förelagetslikviditet och soliditet. Även om situationen för stora delar av den svenska skogsindustrinär mycket bekymmersam vill jag framhålla att della inte får las som ullryck föratl en bestående cch radikal försämring av branschens internationellakonkurrenskraft har inträtt. Svensk skogsindustri har en i slora delar modernoch effektiv produktionsapparat och ell genomgående mycket kvalificeratyrkeskunnande hos de anställda. Mot bakgrund av den relativt lillfredsställanderesultatutveckling som flera skogsindustriföretag redovi- Prop.1978/79:207 8 sade även under lågkonjunkturåren 1977 och 1978 finns detenligt min mening anledning atl ha en positiv syn på den svenskaskogsindustrins framtid. Jag övergår nu lill alt redogöra för utvecklingen och densituation som har uppstått i och Ncb. ägs av , ekonomiskförening, som är en sammanslutning av ca 43 500 skogsägare i . Tillkomsten av betingades i hög grad avden blygsamma skogsindustriella verksamheten i . Sålunda har ulbyggnadenav företaget i väsentlig grad skett genom omfattande investeringar i nyaanläggningar. Den industriella verksamhelen inom etableradesredan i början av 1950-lalel men det är först under den senaste tioårsperiodensom en mer omfattande expansion har skett. Koncernen, dvs. inkl. i huvudsakdotterbolagen , bedriver enmångskiftande industriell verksamhet. Tyngdpunkten ligger på pappersmassa för avsalu.Med en produktionskapacitet, som vid slutet av kommer all uppgå tillca avsalumassa , tillhör företagel väridens störstaproducenter på detta område. Massatillverkningen sker i allt väsentligt vidanläggningarna i , och . I övrigt tillverkas inom koncernensågade trävaror, trähus, spånskivor, papper och kemiska produkier. inkl. dotterbolagen hade en omsätlningpå drygt 2 400 milj. kr. och sysselsatte ca 7 700 personer. Härutöver var ca I900 personer verksamma i den ekonomiska förening som äger bolaget. Under1970-talet har faktureringen i det närmaste trefaldigals och balansomslutningenhar ökat från ca 900 milj. kr. i början av 1970-lalel lill 3 400 milj. kr. Resultatmässigt har emellertid utvecklingen inle variltillfredsställande. har del sammantagna resultatetefter finansiella poster varit negativt, -31 milj. kr. Då något lillskott tillbolagets egel kapital inte har lämnats från den ekonomiska föreningen, har soliditetenutvecklats ogynnsamt. De räntebärande skulderna och därmed räntekostnadernahar vuxit starkl. Resultatutvecklingen har varierat starkl mellan enskildaår. Under den extrema högkonjunkiuren, som fick silt genomslag för förelagetmot slutet av och varade ett stycke in , kunde etl myckelgynnsamt resultat redovisas. Sammantaget uppgicksålunda resultalel efter finans ella poster lill 535 milj. kr. vilket innebaren vinstmarginal, beräknad på omsättningen, på . Detta medförde att soliditetenkunde stärkas väsentligt, från endast lill vid utgången avår 1975. Resultatutvecklingen var lillfredsställande även . Dengynnsamma resultatutvecklingen följdes åren 1977 cch 1978 av en negativ ulvecklingsom resultatmässigt innebar en föriust med 1978/79:207 9 sammantaget inemot 700 milj. kr. Likviditeten församladesoch en omfattande nyupplåning skedde. Soliditeten sjönk snabbt och uppgicktill endast vid slutet av . För| föreligger inte någon omedelbarfara för att likvidationsplikl skall inträda. Däremot har likviditeten längevarit utomordentligt ansträngd. Till detla har, vid sidan av de stora föriusterna,i hög grad den omfattande investeringen i en ny massafabrik i bidragit.Det är sålunda främst likviditetsproblemen som har utlöst den ekonomiska; krissom företaget nu befinner sig i. Efter ansökan har företaget beviljats statligagarantier för lån av totalt 300 milj. kr. Detta har inneburit en väsenlliglikviditetsförstärkning och gelt förelaget rådrum. De mer grundläggandeproblemen för företaget kvarstår dock. förulses visserligen en godefterfrågan och en gynnsam prisutveckling för väsentliga produktområden ochdärmed ett förbättrat rörelseresultat. Samlidigl har emellertid den omfattandeupplåningen medfört sä stora räntekostnader att nettoresultatet kommer att blihelt otillfredsställande. Investeringen i som slutförs under år 1979kommer att medföra en ytterligare belastning. Räntekostnaderna för denna investeringfår resultatmässigt genomslag fr. o. m. . De totala kapitalkostnadernaför företagel kommer därmed alt anta en helt oacceptabel nivå i förhållande lilldet rörelseresultat som kan förutses. Utgångsläget för förelaget är såledesinte särskilt gynnsamt. Ett' kapitaltillskott av beiydande storleksordning måstedärför tillföras företaget för all säkerställa likviditet och soliditet och föratl i väsenllig omfattning nedbringa de räntebärande skulderna. Staten börmedverka härtill genom atl skjuta lill aktiekapital till bolaget. Jagåterkommer lill medelsfrågan i det följande. Jag vill i sammanhanget nämna alt även andra alternativför statlig medverkan har övervägts vid diskussionerna mellan slaten och . har diskuterats frågan om ett statligt finansiellt åtagande i ett bolagomfattande enbart förelagets anläggning i . De analyser som hargenomförts visar emellerlid att de ekonomiska problemen inom förelaget somhelhet inle på elt avgörande sätt kan lösas genom en sådan insals från slatenssida. Vid sidan av de finansiella problemen har företagetproblem även av strukturell karaktär. En finansiell rekonstruktion av förelagetfår inle innebära atl det strukturarbete som har påbörjats inom företagetavstannar. Jag vill undersiryka all en fortsatt effektivisering ochomstrukturering av företaget är nödvändig för atl långsiktig konkurrenskraft,lönsamhet och konsolidering ska kunna uppnås. (Ncb), som bildades år1959, ägs av sju skogsägareföreningar i norra med totall ca 48000medlemmar. Ncb med dotterbolag (koncernen) bedriver en mångskiftandeskogs-industriell verksamhet. Inom koncernen tillverkas sågade trävaror,trähus, plywood-, spån- och träfiberskivor, cellulosa, papper och kemiska pro- Prop.1978/79: 207 10 Tyngdpunkten i verksamheten ligger på produktionav massa och papper. Av koncernens totala fakturering svarar dessaproduktgrupper för ungefär två tredjedelar. Det totala antalet anställda i Ncbuppgick till ca 2 900 personer. Inom koncernen som helhet sysselsattesca 7400 personer, varav 5 200 inom landet. Inom de sju skogsägareföreningar somiiger Ncb var 2400 personer verksamma. Koncernens verksamhei har avgörandebetydelse för sysselsättningen på åtskilliga orter, inle minsl iVästernorrlands län. Ncb:s snabba expansion har i allt väsentligt skett genomförvärv av företag. Finansieringen av dessa förvärv, liksom av investeringar iövrigt, har nästan helt skett genom extern upplåning. Då lönsamhetenvarit svag har konsolideringen i förelaget kraftigt eftersatts. En ekonomisk analys av Ncb avseende 1970-talel visar all soliditetenhar uppgåii till som högst '. Detta gäller då en viss konsolideringhade kunnai ske efter den extrema högkonjunkiuren. För de 18 störstaskogskoncernerna uppgick soliditeten nämnda år lill i genomsnitt . Liksom för flera andra skogsförelag medförde ulvecklingenunder omfattande ekonomiska problem för Ncb. För detlaförelag blev emellertid situationen ohållbar och var företagelsfortbestånd i omedelbar fara. Vid de överläggningar med staten som påkalladesfrån förelagels sida framkom att förelagets ägare inte kunde skjuta lill delriskkapital som behövdes för all förhindra alt företagel skulle tvingas träda ilikvidation. Mot den bakgrunden beslöt , somjag har nämnl,alt ett lån om 400 milj. kr. med villkorlig ålerbelalningsskyldighelskulle kunna lämnas till företagel. Lånet var så konstruerat att det kunde lasupp som intäkt i företagels resultaträkning. Under /78 (18 månader) redovisade Ncben föriust på 520 milj. kr. efter avskrivningar och finansiella poster. var förlusten 600 milj. kr. Genom det statliga lånet, scmställdes till företagets förfogande , kunde förlusten dockavsevärt reduceras. Syftel med lånet lill Ncb var alt åsiadkomma en sådanekonomisk bas i företaget atl erforderliga strukturåtgärder skulle kunna ske ikontrollerbara former. Ulvecklingen för förelaget har emellertid varit forlsallnegativ. 1 mitten av beräknades förlusten i moderbolaget för verksamhetsåret1978/79 till ca 150 milj. kr. Enligl företagsledningens senasle bedömningberäknas förlusten nu komma alt uppgå lill ca 200 milj. kr. För de närmaste årenförutses en fortsalt ogynnsam resultatutveckling.