prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Andra frågor som har tagits upp har gälll barnens tillhörighet tilltandvårdsförsäkringen och den delvis omfaitande administration ochblanketthantering som särskilt de privatpraktiserande tandläkarna har funnitalltför stor och tidskrävande. Riksdagsrevisorerna har efter en granskning avtandvårdsreformen föreslagit vissa ändrade regler inomtandvårdsförsäkringen med syfte att förenkla de administrativa rutinerna. Iregeringsförklaringen den 8 okiober 1976 ullalas att tandvårdsförsäkringensreglerom etableringskontroll skall ses över och försäkringen ulvidgas lill auomfatta även barn och ungdom. Molbakgrund av del anförda anserjag all en pariamentarisk kommitté bör tillsättasför all göra en översyn av tandvårdsförsäkringen m.m. Enuigångspunki för kommitténs arbele bör vara alt undersöka i vilken utsträckningde mål för uibyggnaden av folklandvården lill som beslutades i sambandmed tandvårdsreform kommer atl kunna nås. Kommittén bör göra enöversyn av del nuvarande utbyggnadsprogrammei. Översynen bör ske med ledning avmalerial från socialsiyrelsens landvårds-personalsulredning rörande lillgångoch efterfrågan på resurser inom folklandvården och prognoser för uivecklingenunder 1980-lalet. Kommittén bör också utnyttja det malerial som kommer all lasfram inom riksförsäkringsverkel på grundval av rapporten frånlandvårdsdelegaiionens OBS-grupp. 111 Kommittéer: Del II S:4 Översynenbör sikla lill att ange hur utbyggnadsprogrammet för den organiserade barn- ochungdomstandvården skall fullföljas . Kommittén bör samtidigtöverväga det fastställda målet atl bygga ut folktandvårdens vuxentandvård såatt den omfattar av vuxentandvården i landet. Detla bör göras moibakgrund av en bedömning av vad som från arbelsmässiga synpunkier ulgör enlämplig andel vuxenlandvård inom folklandvården. Också bedömningen av densammanlagda tillgången på offentlig vård och vård i privatpraktik kan här habelydelse. Kommiuén bör ange vilka resurser som krävs och inom vilken lid detär realistiskt atl klara del uppställda målei för folktandvårdensvuxentandvård. Arbetet bör bedrivas i nära koniaki medtandvårdspersonalsutredningen. Del är angelägel allframhålla folktandvårdens stora belydelse för barnens och ungdomarnas landvård.Den organiserade landvården under barnens och ungdomarnas uppväxiår spelar enavgörande roll för all främja en god tandhälsa senare i livet. När det gällertandvården för vuxna - där folklandvården f n. svarar för mindre än 20 96 -ärfolktandvården inte sällan den enda garanten för all landvårdsresurser ocksåslår lill buds i glesbygder och andra delar av landet där deprivatpraktiserande landläkarnas anial är lågl. Folklandvården har vidare ensärskili vikiig roll när del gäller möjlighelema all bereda landvård ålpersoner med olika slag av handikapp. Sammanställningarsom har gjorts av tandvårdspersonalsulredningen visar all lillgången pålandvårdsresurser är myckel ojämnl fördelad i Iandel. Antalet tandläkartimmarper vuxen person var i.ex. omkring dubbelt så Slorl i landels trefolkrikaste kommuner som i kommuner i en del norrlandslän. Kommittén börundersöka vårdsituationen i brisiområdena och överväga möjlighelerna allåsiadkomma en jämnare fördelning av landvärdsresurserna inom landet både inomden offentliga och den privata sektorn. Övervägandena bör göras mol bakgrund averfarenhelerna av de företagna elableringsbegränsningarna inomlandvårdsförsäkringen och fördelning av tandläkarljänsterinom folktandvården. Kommittén bör föreslå ålgärder för alt fö till stånd enbättre regional fördelning med uigångspunki i den sammanlagda lillgången påoffentlig vård och privalprak-likervård inom ell område. Med hänsyn lillfrågans angelägenhet bör den ges prioritet i kommitténs arbeie. Eiableringsregelninom landvårdsförsäkringen har tillämpats . Enligt riksdagensbeslut kan regeln tillämpas längst t.o.m. , och omprövaråriigen de olika föreskrifterna om begränsningar i rätten förprivatpraktiserande landläkare atl ansluta sig till försäkringen. Kommitténbör överväga om det behövs en regel som möjliggör begränsningar ianslulningsrällen också utgång och hur en eventuell sådan regelskall utformas. Prövningen bör ske mot bakgrund av effekterna avhittillsvarande föreskrifier. De villkor som gäller för alt flytta enetableringsräll som privatpraktiker från en orl lill en annan bör uppmärksammas. Somframgår av vad socialförsäkringsulskoltet har anförl i belänkandei SfU1976/77:1 har de försäkrade ell iniresse av all kunna välja vilken landläkarede vill anlila. Önskemålen om eu friu landläkarval bör beakias så långt del ärmöjligl med hänsyn till tandvårdsresursernas fördelning. Ensärskild fråga för kommittén bör vara all undersöka situationen inomspecialisllandvården. Del särskilda ansvar för specialisttandvård som harålagts folktandvårdens huvudmän bör prövas med hänsyn lill de resurser på DelIIS:4 Skr 1978/79:103 112 områdelsom finns inom den offentliga resp. privata sektorn. börtandvårdsförsäkringens ersättningsregler för specialisttandvård av privatpraktiserandelandläkare granskas av kommittén. Jagvill påminna om alt i uppgiftema för hälso- och sjukvårdsutredningen (S1975:04) också ingår atl pröva hur lagstiftningen om land vården skall utformasi framtiden. Den kommitté som jag förordar nu bör beakla resultatet av hälso-och sjukvårdsutredningens arbete. Kommitténbör uireda på vilkel säll barn och ungdomar - i enlighet medregeringsförklaringen - kan anslutas till tandvårdsförsäkringen. En sådananslutning bör sikta till att göra det möjligt för alla medlemmar i en familjalt om de så önskar fö tandvård hos samma landläkare. Olika lösningar kanlänkas för en ansluining av de unga lill försäkringen. De bör prövas meduigångspunki i alt fördelarna med det nuvarande systemet skall behållas när detgäller möjlighelerna alt säkerslälla att alla barn och ungdomar regelbundetblir erbjudna tandvård. En annan angelägen synpunki är all bevara nuvarandeförutsättningar för dels tandhälsoinformalion och andra förebyggande åtgärder,dels specialistvård. En modell som bör belysas är de köp av tjänster förbarnoch ungdomstandvård hos privalprakliserande landläkare som bl.a. Stockholmsläns landsiing tillämpar. Enligt della syslem behåller det samladeansvarei för barnen hos folklandvården. I samband med sina övervägandenbeiräffande de ungas anslutning till tandvårdsförsäkringen bör kommitténgranska behovei av fortsatta övergångsanordningar inom tandvårdsförsäkringenför ungdomar i åldern . 1anslutning lill övervägandena beiräffande landvården för bam och ungdom börkommittén redovisa de erfarenheter som finns om möjlighetema alt på längresikl minska den reparativa vården genom en ökad satsning på förebyggandeåtgärder för barn och ungdom. Kommitténbör uppmärksamma atl försvarsministern har tillkallat en särskild utredningsmanför att kartlägga formerna för tandvård ål värnpliktiga m.fl. vid överförandeav den militära fredstandvården till folktandvården m.m. Ienlighel med vad som uttalades när tandvårdsreformen genomfördes harriksförsäkringsverkel fött i uppdrag alt i samråd med uiredadels möjligheterna au avgränsa de olika patientgrupper vilka genom sillhandikapp eller sin allmänsjukdom åsamkas landskador på eu direkl ellerindirekt säu, dels behovei av särskilda ersättningsregler inom landvårdsförsäkringenför dessa grupper. Frågan om behov av särskilda ersättningsregler förhandikappades resor skall därvid också prövas. Efter hemslällan avriksförsäkringsverkel har gjort en kartläggning av de patientgruppersom åsyftades med uppdraget. Jag föreslår atl den kommitté som jag förordar nuför överta detla utredningsuppdrag. Kommittén bör samiidigi uppmärksammalandvårdsansvaret för de gravt handikappade. Vidare bör kommittén undersöka hurman administrativt och även rent praktiskt bör gå lill väga för all på bästasäll sörja för tandvården ål personer med sådana fysiska, psykiska,iniellekluella eller sociala handikapp som skapar problem i landvårdssammanhang. Tandvårdsförsäkringensregler om landvårdsersälining för tandvårdskostnader upp lill fn. och ersättning för koslnader däröver har ifrågasatts bl.a. iriksdagen. Man har menat all regelsystemet har lett till mer omfattandebehandlingar än som i många fall har varil strängt motiverat från odontologisksynpunki och till en ibland olämplig periodisering av vårdinsatserna. Det harhävdats alt en enhetlig ersättningsnivå skulle 113 Kommittéer: Del II S:4 innebäraen rationalisering av värde föratt utvinna meraktiv vårdtid. Frågan har nyligenbehandlals av (SfU 1977/78:5). Jag förordar aU kommittén för prövaerfarenheterna av de nuvarande ersättningsreglernas uiformning bl.a. molbakgrund av uttalanden i frågan. Enföljd av de nuvarande laxebestämmelserna är atl höjningar av tandvårdstaxansarvodesbelopp för olika åtgärder automatiskt leder lill höjningar också avpatientavgifterna. Kommittén bör belysa de administrativa och ekonomiskakonsekvenserna av andra ersättningssystem som inte har samma omedelbarabindning mellan arvodesbelopp och patientandel. Utgångspunkten bör dock varaatt den allmänna kostnadsutvecklingen inte automatiskt skall leda till någonbestående ändring av kostnadsfördelningen mellan försäkringen och patienterna.Förslag i denna del som innebär atl försäkringen för vidkännas ökade kostnader måstekunna moliveras med påtagliga administrativa fördelar för försäkringssystemet. led i översynen av tandvårdsförsäkringens ersättningssystem bör kommitténpröva hur de särskilda bestämmelserna om ersältning till folktandvårdenshuvudmän har fallit ut. Kommittén börockså överväga del ekonomiska utfallet förde privatpraktiserande landläkarna av det nuvarande ersättningssystemetskonstruktion med ledning av de beräkningar som görs av riksförsäkringsverkel. Tandvårdstaxaninnehåller ett stort antal rubriker vari anges högsia medgivna arvoden förolika åtgärder av tandläkaren och för tandtekniska arbeten. För flertaletåtgärder ulgår arvode efter prestation. I vissa fall utgår arvode eftertidsåtgång. Del är inte minst av administrativa skäl angeläget all kommitténprövar möjlighelerna att minska den nuvarande siarka uppdelningen på olikarubriker. Kommitténbör vid sin granskning av tandvårdstaxans sammansättning göra en bedömning avtaxans effekter på vårdefterfrågan. Del är härvidlag en självklar utgångspunktalt taxans avgiftssätining bör stimulera patienterna till åtgärder som harförebyggande karaktär. Taxan bör å andra sidan endast ge särskild stimulanslill ålgärder som normall kan antas fö en förebyggande effeki och som annarssannolikt inte skulle komma till stånd i samma omfattning. I delta sammanhangbör kommittén vidare överväga om det nuvarande ersätiningssyslemel förbehandling av tandhygienist har fött en lämplig utformning eller om del ärmöjligl alt genom ändrad utformning av taxebeslämmelserna medverka lill en ökadandel förebyggande åtgärder. Fråganom alt införa ell hell nytt ersättningssystem för tandläkarens åtgärder börinte ingå i kommitténs uppdrag. Kommittén bör emellertid i övrigt ha möjlighetatl föreslå de justeringar i taxans konstruktion som man finner önskvärda. Somjagtidigare har nämnt pågår f n. inom en uiredning aversättningsnivån vid privata tandlekniska laboratorier m.m. Jag finner delnalurligt atl kommittén med ledning av det malerial som socialstyrelsensuiredning efter hand tar fram för pröva frågan om hur ersättningsnivån skallberäknas i framliden med hänsyn till den skiftande strukturen i branschen.Kommittén bör överväga hur samverkan mellan privata laboratorier ochfolktandvården kan utformas. Kommittén bör även här utnyttja del malerial somkommer fram genom utredning. Endaslden som är landläkare kan f n. anslutas lill tandvårdsförsäkringen somanordnare av landvård. För alt öka möjligheterna till en försäkrings-mässigkontroll och en uppföljning av taxan när del gäller landtekniska arbeten börkommittén undersöka fömlsältningarna att också knyta annan 8 1978/79. DelIIS:4 Skr 1978/79:103 114 somutför tandlekniskt arbele närmare lill försäkringen. En uigångspunki förkommitténs bedömning bör vara atl arvodel för tandlekniskt arbeie också ifortsättningen skall prövas gemensami med arvodet för tandläkarens ålgärder. Dengräns för obligatorisk förhandsprövning av kostsamma behandlingar som gällerinom landvårdsförsäkringen har kritiserats av de privalpraktiserandetandläkarna och i riksdagsrevisorernas promemoria. Sedan riksdagsre-visorernaspromemoria tillkom, har förhandsprövningsgränsen efter förslag frånriksförsäkringsverket höjts från 2.000 lill . Gränsen för obligatoriskförhandsprövning har bl.a. behandlals av i belänkandet (SfU1977/78:5). Kommittén bör överväga regeln bl. a. mot bakgrund av riksdagensuttalanden i frågan. Försäkringens och patienternas iniresse av en effektivkontroll i deila hänseende bör därvid vägas mol de administrativa insaiser ochkoslnader som regeln medför. Somen konsekvens av ersättningssystemets utformning och de omfattandeuppföljningsuppgifter som lades på i samband medreformens genomförande har administrationen av tandvårdsförsäkringen blivitarbetsam för såväl och försäkringskassorna somtandläkarna. Inom riksförsäkringsverkel - bl.a. i landvårdsdele-gationen -pågår ell kontinuerligt arbete atl ta fram rutiner som gör adminislralionensmidigare. Kommittén bör fö i uppdrag all i samband med sin översyn avlandvårdsförsäkringen överväga de möjligheler som finns atl underiätta deladministrativa arbelel. En självklar uigångspunki är atl den nödvändigaförsäkringsmässiga kontrollen inte för eflersälias. Kommiuén bör också pröva ivilken omfallning landvårdsförsäkringen skall följas i fortsällningen. Del ärdärvid vikligl atl kommittén lar ställning till behovei av ell underlag för allkunna bedöma försäkringens effekter på vårdefterfrågan hos olikapatientgrupper. Med ledning av dessa överväganden bör kommittén bedöma denframlida statistikens uiformning och omfallning. Kommittén bör även i övrigi lalillvara de möjligheter till förenklingar i administrationen som kan finnas. Kommitténbör bedriva sill arbele med sikle på alt om möjligl kunna redovisa ett samlatutredningsförslag. Det är emellertid angeläget atl ulredningen lägger framförslag i frågan om den regionala fördelningen av tandvårdsresurserna i sådanlid atl den - tillsammans med frågorna om utbyggnadsprogrammei för denorganiserade barnoch ungdomstandvården och ett eventuellt nytt beslut i frågaom etableringsregler - kan behandlas av senasi . Delta kangöra del nödvändigi med delbetänkanden. Medhänvisning lill vad jag har anförl nu hemsläller jag au regeringen bemyndigarchefen för socialdepariemeniel atltillkalla en kommitté med högsl sex ledamöier för alt göra en översyn av denallmänna landvårdsförsäkringen m.m., atlulse en av ledamöterna att vara ordförande, attbesluta om sakkunniga, experter, sekrelerare och annal bilräde åt kommittén. Vidarehemställerjag alt regeringen föreskriver allersältning till ledamoi, sakkunnig, expert och sekreterare skall utgå i form avdagarvode enligt kommiliékungörelsen (1946:394) om inte annal 115 Kommittéer: Del II S:5 att kosinaderna förulredningen skall belasta femle huvudtitelns kommittéanslag. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hans hemslällan. Tilläggsdirektiv till utredningen angående översyn avläkemedelskontrollen (S 1977:18) Kungl.Maj:i uppdrog åt all - med utgångspunkt ibl.a. en av riksrevisionsverkei (RRV) gjord förvaltningsrevisionen studie - seöver styrelsens arbetsuppgifter och organisation. har medskrivelse lämnal en slutrapport med anledning avutredningsuppdraget, vilken utarbetats av en särskild arbelsgrupp inomslyrelsen kallad översynsulredningen. RRV anförde i sin revisionsrapport au manborde pröva om inte styrelsens läkemedelsavdelning kunde ges en självständigställning. Med hänsyn lill alt läkemedelskontrollen ses över av en särskildutredare (1977:18) och atl andra pågående utredningar kan påverkaläkemedelsavdelningens arbetsuppgifter har i sin slutrapportberört läkemedelsavdelningen endasl i begränsad omfattning. Statskontoret, somhar deltagit i uiredning, förutsätter i sin samrådsskrivelsemed anledning av , att de ytteriigare övervägandensom kan behövas beträffande läkemedelsavdelningens organisaiion ocharbetsformer sker i anslutning till ställningstaganden lill nu pågåendeutredningar inom läkemedelsområdet. En särskildberedningsgrupp har tillsatts inom för altförbereda regeringens slällningslagande till framtidauppgifter och organisaiion. Gruppen skall moi bakgrund av bl.a.översyns-utredningens förslag, remissyttrandena över delta och övrigautredningar, som har lagl fram eller beräknas lägga fram förslag som påverkarstyrelsens organisation, göra en samlad bedömning avsocialstyrelsens uppgifter och organisaiion. Medhänvisning till vad jag nu har anförl hemställer jag att regeringen uppdrar ålden särskilde utredaren som skall se över läkemedelskontrollens mål,arbeisuppgifier och finansiering att även utreda den framlida organisationenav . Utredaren bör därvid redovisa tvåalternativ, ett som ulgår från alt läkemedelskonlrollen även i fortsällningenskall bedrivas inom ramen för organisaiion och ett som - inomoförändrad resursram - innebär en ombildning av socialstyrelsensläkemedelsavdelning lill en självsiändig myndighet. Beiräffandedet sisinämnda alternativet bör utredaren ange vilka uppgifter DelIIS:6 Skr 1978/79:103 116 socialstyrelsenoch den nya myndigheien bör ha i framliden inom läkemedelsområdet och hursamarbetet mellan myndighelerna bör utformas. Utgångspunkten bör därvid varaatt den eventuella nya myndigheien skall svara försådan fortlöpande verksamhetinom områdel som ankommer på och som handhas av styrelsensläkemedelsavdelning, dvs. klinisk prövning, regislrering och kontroll avläkemedel, övervakning av biverkningar saml information och forskning rörandeläkemedel. Ulredningensförslag bör redovisas i sådan lid alt del - efter remissbehandling - kan ingåi underlaget för den samlade bedömning av frågan om uppgifteroch organisation, som kommer atl göras av beredningsgruppen. Regeringenansluler sig lill föredragandens överväganden och bifaller hennes hemställan. Departementschefen,slalsrådet , anför. Sjukpenningenfrån den allmänna försäkringen är en vikiig förmån inom del socialatrygghetssystemet. Sjukpenningen reformerades och gjordes skatiepliklig år1974. Den regleras främsi i 3 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring (omtryckt1977:630). Sjukpenningförsäkringenomfattar den som har fyllt och som antingen har en årlig förvärvsinkomstav minsl . eller är s.k. hemmamake. Sjukpenning ulgår vid sjukdom somsäller ned den försäkrades arbetsförmåga med minsl hälfien. Hel sjukpenningutgör för dag i princip 90 96 av den försäkrades antagna årsinkomst delad med365. Sjukpenning utgår inte för den del av årsinkomsten som överstiger 7,5basbelopp, f n. För hemmamake utgör hel sjukpenning . Sjukpenningutgår normalt fr.o.m. dagen efter del har fåll anmälan omsjukdomen. Det innebär atl ersältning i regel inte utgår för den dag då manblir sjuk. För sjukdomsfall som varar ytterligare gäller vidareen s.k. fridagsregel. Den medför atl sjukpenning i allmänhet inte ulgår för dagdåden försäkrade ändå inte skulle ha arbetat i sin huvudsakliga sysselsättning.Regeln tillämpas dock inte i den mån antalet sådana dagar är fler än två. Sjukförsäkringen,som också innefattar sjukvårdsersätining och föräldrapenning, finansieras till15 %> genom statsbidrag och lill genom avgifier från arbetsgivare ochegna företagare. Avgifterna uppgår till 10,6 96 av utgivnalöner resp. laxerade förvärvsinkomster. För egenförelagare kansjukpenningförsäkringen gälla med karenslid, varvid avgiften blir lägre. Genomfrivilliga avgifter kan hemmamakar och studerande försäkra sig för visssjukpenning, som tillsammans med obligatorisk sjukpenning för uppgå lill högst20 kr. 117 Kommittéer: Del II S:6 Vidmillen av var ca 4,2 milj. förvärvsarbetande inskrivna hosförsäkringskassorna. Av dessa hade ca 3,9 milj. inkomsi av anslällning. Underår uppgick antalet avslutade sjukfall lill ca 7,0 milj. Nära 6,5 milj. avdessa gällde försäkrade med anslällningsinkomst, och del var bortåt 2,4 milj.försäkrade som svarade för de sjukfallen. De flesta sjukfallen avser enstakaeller ett fålal dagar. Av sjukfall varade ca 4,6 milj. eller 66 %högsl , insjuknandedagen inräknad. De fall som varade längre än 15 dagaruppgick lill något mer än 1,3 milj. eller 19 9,). Vissa undersökningaromsjukfrånvaron görs fn. av i samarbele medarbets-marknadsparterna. Ungefär en tredjedel avarbetstagarna har också avtalsreglerad sjuklön. Detla gäller ca 1,25 milj.anställda inom den offentliga sektorn och dessulom Ijänslemän inom den privatasektorn. Sjuklöneavtalen är olika ulformade. Omkring 450.000 anställda hosstaten och försäkringskassorna får hela sin sjukersättning från arbetsgivaren,som i slället lyfter den sjukpenning som utgår, s.k. arbelsgivarinlräde. Förkommunanställda och för ijänslemän på den privata sektorn ulgör sjuklön närmasien garanti elleretl komplement till obligalorisk sjukpenning. Sjuklönen inomden offentliga sektorn uppgår till omkring 90 96 av ansiällningsinkomsten ulanbegränsning av del s.k. basbeloppstakei. Ca 2,5 milj. löntagare står utanfördessa sjuklönesysiem. För bl.a. anställda på LO/SAF-området finns i slället enavialsgruppsjukförsäk-ring(AGS) som ger ett enhetligt tillägg lillsjukpenningen med . med vissa karensbestämmelser. Sjukförsäkringenhar sedan sin tillkomst förbättrats vid olika lillfällen och ger nu inormalfallet en myckel god kompensation för inkomstbortfall vid sjukdom m.m. 1vissa fall ger dock de gällande reglerna mindre tillfredsställande effekter idetta avseende. Under senare lid hardärför behovei av en översyn avsjukpenningreglerna påtalats i olika sammanhang i och i skrivelsertill regeringen från bl.a. LO och SAF. Enfråga som har tagils upp är att kompensationen blir lägre vid korta sjukfall.Den lägre kompensationen beror dels på atl sjukpenning inte ges för den dag dåman insjuknar, dels på den s.k. fridagsregeln som iräder in vidkortiidsfrånvaro. Enannan fråga är verkan av gällande bestämmelser för delårs- ochdeltidsanställda. Sjukpenninggmndande inkomsi beräknas helårsvis även för dessakaiegorier, på så sätt att arbetsinkomsten slås ut över . Vid sjukdomulgår därefier daglig sjukpenning av årsinkomsten ulslagen perkalenderdag, oavsell om sjukdomen inträffar eller underarbeisuppehåll. Reglema ger riktigt resultat beträffande delstidsanställda medtjänstgöring . Övriga kan sägas bli underkom-penserade vidsjukfrånvaro under arbelsdagar och överkompenserade vid sjukdom under arbelsfrilid. Även fridagsregeln kan ge ojämna effekter för deltidsarbetande. Riksdagenhar begärt översyn i dessa frågor, som också har betydelse förersättningarna inom föräldraförsäkringen (SfU 1977/ 78:17 och 29, rskr1977/78:178 och 250). En iredje fråga är atlförsäkringens sjukpenning inte höjs för gången lid i samband med kollektivavtalsom också innebär retroaktiv löneökning. Eftersom den som i stället har sjuklönvanligen enligt avtal får relroaklivi lönetillägg även för sjukperioder, kanförsäkringsreglerna uppfattas som ogynnsamma av dem som inte har sjuklön. Idenna fråga har riksförsäkringsverkel i febmari 1977 lagl fram vissa förslag ien promemoria, som också har remissbehandlats. DelIIS:6 Skr 1978/79:103 118 Dessaolika effekter kan sägas vara konsekvenser av vissa grundläggande regler inuvarande konstruktion av försäkringen, vilka har sin styrka i andra hänseenden.Om man inom försäkringens ram skall kunna komma till rätta med dessa effektertorde krävas omfattande ändringar i dess grundkonstruktion, t.ex. i fråga omfridagsregeln och reglerna om sjukpenninggrundande inkomsi. Det finns då riskför att del i stället kan uppkomma andra, vägande nackdelar. 1 fråga omriksförsäkringsverkets förslag om retroaktivt tillägg till sjukpenning har vidremissbehandlingen framhållits all administrationen av den föreslagnaanordningen kommer att dra oproportionerliga koslnader, särskilt såviu gällerden stora mängden korta sjukfall.