prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Den del av köpeskillingen som vid enfastighetsförsäljning belöper på mark och byggnader skall således beskattasuteslulande enligt realisationsvinstreglerna medan den del av köpeskillingensom belöper pä växande skog skall las upp som intäkt av skogsbruk. Resultatetav realisationsvinslberäkningen inverkar inle till någon del påskogsbeskatiningen. En fundamental fråga vidutformning av varje system för beskattning av skogsinkomsi är om ersättning pågrund av avverkningar skall beskattas på samma säll somersättning för skog som säljs tillsammans med marken. För att värdeökning påskog skall beskattas lika oavsett om den realiseras eller isamband med fästighetsavyttring talar åtskilliga skäl. Endasi därigenom kanskatlemässig neutralitet uppnäs mellan avverkningar ochavyttring av skog tillsammans med mark. Förmånligare avdragsberäkning vidfaslighelsavyltring torde oundvikligen fö avverkningshämmande effekter. Vadgäller frågan om värdestegringsvinster kan, som skogsskatiekommiiién anfört,skattelagstiftningens hittillsvarande utveckling sägas ha medfön att argumentenför skattefrihet för värdesiegringsvinster förlorat i bärkraft.Försäljningslikvider för maskiner och andra inventarier som är avsedda förstadigvarande bruk i rörelse utgör numera skattepliktig intäkt. varsådana ersättningar skattefria såvida inte realisationsvinstbeslämmelserna vartillämpliga. Även principen om skatt efter förmåga kan anföras som etl motivför likabehandling av värdestegringsvinster på skog oavsett vid vilken tidpunktvinsten realiseras. Detfinns emellertid faktorer som talar för au värdestegring på skog, som avyttrasförst i samband med avyttring av den skogbärande marken, bör beskattas lindrigareän uttag som sker . Som stöd för denna uppfattning kananföras bl, a. att prisstegringsvinster på växande skog enligt samtligahittillsvarande system för skogsbeskaitning träffats av lägre skatt om vinstenrealiserats vid fästighetsavyttring än om avyttring skett under innehavstiden.Det har vidare hävdats att den del av prisstegringen på skog som så atl sägahänför sig till skogskapitalet inte bör beskattas härdare än vad som sker genomrealisationsvinstbeskattning av fastigheter. Till detta kan fogas att enbeskattning, som träffar hela den vid fastighetsavytiringen sparadevärdeökningen på skogen, kan medföra likviditetsproblem för säljare somerhåller blott en mindre del av försäljningslikviden kontant. Prop.1978/79:204 200 Ensammanvägning av de nu redovisade synpunkterna synes motivera alt ersättningför växande skog, som avyttras i samband med avyUring av marken, beskattasnågot lindrigare än om ersättningen avser skogsavyiiring under innehavsliden.Detta kan lämpligast uppnås genom att skogens ingångsvärde för indexuppräknasnär skog avyttras tillsammans med marken. Hur denna indexuppräkning skallutformas beskrivs närmare i det följande. 8.2Fastställande av ingångsvärde av växande skog Ettgenomförande av klyvmetoden innebär att all ersättning, som en skogsägareerhåller på grund av avyttring av skog, skall beskattas såsom intäkt avskogsbruk. Vid inkomstberäkningen medges-liksom vidtillämpning av sambandsmetoden - avdrag för värdeminskning med sammanlagt högst60 96 av skogens anskaffningsvärde. Även vid avyttring av den skogbärandemarken kommer anskaffningsvärdet att ligga till grund för avdragsberäkningen. Anskaffningsvärdet avskogen kommer normalt atl överensstämma med skogens ursprungliga ingångsvärde.I likhet med vad som föreslagits belräffande sambandsmetoden bör dock undantaggöras för kosinader för skogsplantering. Skogsägaren bör själv fö avgöra omsådana kostnader skall dras av det år de uppkommit eller senare underinnehavet. Avstår ägaren från rätlen till avdrag, bör såsomanskaffningsvärde av skogen tas upp summan av det ursprungliga ingångsvärdetoch skogsplanteringskostnaderna. Harfastigheten förvärvats genom köp, byte eller därmed jämföriigt föng utgörursprungliga ingångsvärdet den del av kostnaden för förvärvet som belöper påväxande skog. Någon schablonberäkning med ledning av faslighetenstaxeringsvärde bör dock inte införas i klyvmetoden. Den som genom arv ellerannat benefikt föng förvärvar jordbruksfastighet med växande skog bör som sittursprungliga ingångsvärde få räkna det ingångsvärde som vidäganderättsövergången gällde för föregående ägare. Med det för ägaren gällandeingångsvärdet menas skillnaden mellan skogens anskaffningsvärde och beloppvarmed avdrag för minskning av detta värde medgivits . Somframgår av det föregående (avsnitt 7.2.1) skall vid tillämpning avsambandsmetoden ingångsvärdet beräknas schablonmässigt om del av en skogbärandefaslighet förvärvas genom arv, gåva eller annat benefikt fång. Dessaschablonregler bör gälla även vid tillämpning av klyvmetoden. Den nye ägarenbör alltså inte fö något ingångsvärde på skogen om det benefika förvärvet inteomfattar minst en tredjedel av förvärvskällans skog. Finns minst en tredjedelmen mindre än två tredjedelar av förvärvskällans skog på Prop.1978/79:204 201 detaktuella markområdet, bör den nye ägaren få överta hälften av den föregåendeägarens gällande ingångsvärde. Omfattar slulligen förvärvet minst tvätredjedelar av förvärvskällans skog bör föregående ägarens hela gällandeingångsvärde övergå lill den nye ägaren. Vadnu anförts avser endast det fallet all etl på marken bestämt område övergåtttill ny ägare. Om ideell andel av förvärvskälla tillfaller någon genom arv,gåva eller annat benefikt fång bör däremoi - liksom är fallel vid tillämpningav sambandsmetoden - nye ägarens ursprungliga ingångsvärde motsvara så slor delav föregående ägarens gällande ingångsvärde som den genom det benefika förvärveterhållna andelen utgör av hela förvärvskällan. Enav nackdelarna med de nuvarande skogsbeskattningsreglerna är, som lidigarepåpekats (avsnitt 7.2.2), an det inte föreligger någon samordning mellansäljarens beskattning på grund av en faslighelsförsäljning och fastställande avingångsvärde för köparen. Eftersom fästighetsavyttring inte kan ge upphov tillannan beskattning än realisationsvinstbeskattning saknar fördelningen avköpeskillingen mellan å ena sidan mark och byggnader och å andra sidan växandeskog helt betydelse för säljarens vidkommande. Köparen haremellertid ofta ettstarkl intresse av att hänföra största möjliga del av köpeskillingen tillväxande skog eftersom detta ökar storieken av det ursprungliga ingångsvärdet. Denna bristandekontinuitet mellan säljarens och köparens taxeringar för ökad betydelse vidtillämpning av klyvmetoden. I delta fall skall ju säljaren redovisa den del avvederiaget för den sålda fastigheten som belöper på växande skog som intäkt avskogsbruk. Köparens ingångsvärde - som i princip skall motsvara nämnda intäkt -prövas emellertid f n. försl när köparen yrkar avdrag för värdeminskning påskogen. Sådant yrkande framställs inte sällan först sedan säljarens taxeringvunnit laga kraft. Om det belopp som säljaren tagit upp som intäkt av skogsbrukväsentligt understiger det ingångsvärde som sedermera - och kanske delvis pågrundval av andra uppgifter - fastställs för köparen, uppstår en omotiveradlucka i beskattningen. Molsvarandeproblem uppkommer inte vid överiålelse av rörelse. Den del av köpeskillingensom avser varor och inventarier i rörelsen utgör intäkt av rörelse för säljarenoch motsvarande belopp utgör köparens ingående värde för tillgångarna i fråga.Ingångsvärdet utgör en avgående post vid beräkningen av rörelseinkomsten ochkommer därför att påverka köparens taxering för det beskattningsår dåöveriåtelsen ägde rum. Till skillnad mol vad som gäller vid beskattning av skogkan således de skattemässiga konsekvenserna av överiåtelsen normalt prövas vidtaxeringarna vilket är ägnat att begränsa risken för bristandekontinuitet mellan 1978/79:204 202 Förall kontinuiietsprincipen skall kunna upprälthållas vid lillämpning avklyvmeloden lorde det vara nödvändigl all avytlringens skattemässigakonsekvenser för såväl säljare som köpare bedöms i etl sammanhang. För köpareninnebär detta att det ursprungliga ingående värdet på skogen bör fastställasvid taxeringen för anskaffningsåret, oavsett om han vid laxeringen för detta åryrkar avdrag på grund av skogsuttag eller inte. En omedelbar prövning medförockså alt ingängsvärdeberäkningen kan grundas på aktuella uppgifier. Eftersomklyvmetoden förutsätter att säljarens intäkt av skogsbruk på grund av en fastighetsförsäljningbeloppsmässigt sammanfaller med det ursprungliga ingångsvärdet för nye ägaren,kan del ifrågasättas om inle en fullständig koppling borde komma lill slåndmellan säljarens taxering och köparens ingångsvärde. Del kunde t. ex.föreskrivas atl det ursprungliga ingångsvärdet fick prövas endast i samband medsäljarens taxering och all den därvid gjorda bedömningen skulle vara bindandeför köparen. En ovillkoriig sammankoppling av delta slag medför emellertidkomplikationer beträffande rätten lill besvär m. m. Tillräckliga skäl för enovillkoriig sammankoppling kan inte anses vara för handen. Säljarens taxeringpå grund av försäljning av skogbärande fastighet bör alltså inte handläggas isamma mål som det som rör beräkningen av ursprungligt ingångsvärde för köparen. Vissaprocessuella föreskrifter synes emellertid behövliga föratt kontinuitetsprincipenskall kunna fungera pä etl tillfredsställande säll. Den som avyttrarskogsfastighet bör vara skyldig atl i sin deklaration för sista innehavsåretange hur slor del av köpeskillingen förden avyttrade fasligheten som belöper päväxande skog. Säljaren skall alltså i förekommande fall redovisa löpandeskogsinläkler åtskilda frän intäkt på grund av fastighetsavyttringen. Vidarebör köparen i sin deklaration för försia innehavsåret ange hur stort detursprungliga ingångsvärdet enligt hans uppfattning bör vara. Sädan uppgiftskall lämnas oavsett om köparen yrkar avdrag på grund av avyttring av skog frånden förvärvade fastigheten eller inte. Av praktiska skäl bör såväl säljaren somköparen lämna behövliga uppgifterom fastighetsöverlåtelsen på en särskildblankett. Denna bör utarbetas av i samråd med skogligamyndigheter och organisationer. Säljareav skogbärande fastighet kommer normalt att ha intresse av att hänföra så stordel av köpeskillingen som möjligt till mark och byggnader. Vad som belöper påskogen kommer nämligen ofta att utgöra skattepliktig intäkt, medan mark ochbyggnader beskattas enligl de förmånligare realisa-tionsvinstbeslämmelserna.Köparen önskar däremot få ett högt ursprungligt ingångsvärde eftersom dettaulgör grunden för hans framtida rätt till värdeminskningsavdrag. Vid normalafastighetsöverlåtelser har alltså säljare och köpare mol varandra ståendeinlressen såvitt gäller köpeskillingens fördelning på mark m. m. och växandeskog. 1978/79:204 203 uppfattningarkan därför ge god vägledning för taxeringsmyndigheternas beslut. Såvitt gäller taxeringentill inkomstskatt komrher säljare och köpare i regel att taxeras avsamma beskattningsår då avytiringen av skogsfastighetenägt rum. Denna taxeringsnämnd kan därvid bedöma de skattemässiga konsekvensernaav avytiringen i ett sammanhang. Om säljarens och köparens uppfattningar om vadsom av köpeskillingen hänför sig till växande skog sammanfaller, bör nämndenkunna godta den gjorda fördelningen såvida det inle är uppenbart atl den äroriklig. Särskild uppmärksamhet kan vara befogad vid överiålelser mellan anhörigaeller om någon av parternas skattesituation är sädan atl fördelningen för dennesaknar egentlig betydelse, vilket exempelvis kan vara fallel om säljaren ellerköparen är etl förlustbolag eller tomlbolag. Skiljer sig den av säljarendeklarerade intäkten på grund av avyuringen från det av köparen angivnaursprungliga ingångsvärdet, bör taxeringsnämnden lämna säljaren tillfälle atlyttra sig över köparens uppgifier och vice versa. Vid silt slutligaställningstagande bör taxeringsnämnden självfallel se till att säljarens intäktav skogsbruk på grund av avytiringen beloppsmässigt överensstämmer med det avnämnden fastställda ursprungliga ingångsvärdet för köparen. Det kan emellertidinträffa att fiera taxeringsnämnder har atl pröva frägan om hur stor del av köpeskillingensom faller på växande skog. Både säljaren och köparen kan taxeras till statliginkomstskatt av en taxeringsnämnd och till inkomstskatt av en annannämnd. Del är inle heller säkert alt säljaren och köparen taxeras kommunalt avsamma taxeringsnämnd -säljaren kanske taxeras av lokal taxeringsnämnd ochköparen av s. k. särskild taxeringsnämnd. Ytteriigare komplikationer kaninträda om säljaren eller köparen har brutet räkenskapsår och på grund av dettakommer atl taxeras olika taxeringsår. För att taxeringsnämnderna skall kunna fåetl godtagbart underiag för sitt beslut bör därför säljaren efter anmaning varaskyldig att lämna upplysningar till ledning för beräkning av köparensursprungliga ingångsvärde och köparen skyldig att lämna upplysningar tillledning för beräkning av säljarens intäkt på grund av avytiringen. Anmaningarav nu angivet slag bör behandlas som anmaningarenligl 31 § 2 mom. förstastycket taxeringslagen (1956:623, TL). Behovet av ett godtagbartbeslutsunderiag för beräkning av ingående värde på växande skog föreligger inteendast vid överiålelse av skogbärande mark genom köp, byte eller därmedjämföriigt föng. Motsvarande uppgifter behövs också när del av fastighettillfallit någon genom arv, gåva eller på liknande sätt. Den föregående ägarenbör i dessa fall sålunda vara skyldig atl i sin deklaration ange hur hansgällande ingångsvärde påverkats av äganderätts-övergången. Den nye ägaren bör isin deklaration ange hur slort ursprungliga ingångsvärdet enligt hansuppfattning bör vara. Efter anmaning bör såväl den föregående som den nyeägaren vara skyldig alt lämna uppgift till ledning för beräkningen avingångsvärden. Prop.1978/79:204 204 Somtidigare antytts bör det åligga taxeringsnämnd atl pröva storieken av ingåendevärde pä växande skog i samband med laxering av den som vid beskattningsåretsutgång ägde skogbärande jordbruksfastighet. Denna prövning skall äga rumoavsett om resultatet påverkar den aktuella laxeringen eller inle. Föreliggeranledning alt avvika från del anskaffningsvärde eller gällande ingångsvärde somden skaltskyldige angivit i deklarationen bör, om hinder inte möter, denne harätt alt yttra sig i frågan. ingängsvärdei medavvikelse frän deklarationen skall den skattskyldige, liksom är fallet medavvikelsebeslul i allmänhel, skriftligen underrättas om avvikelsen och skälenför denna. Denskaltskyldige bör fä rält att föra talan mot taxeringsnämnds beslul omberäkning av ingångsvärde pä skog, oavsett om beslutet påverkar nettointäktenav jordbruksfastigheten fördel aktuella beskattningsåret eller inte. Det kanalllså här bli fråga om en ren fastställelsetalan. I sådana besvärsmål börreglerna i TL om besvär över vanliga taxeringsbeslut lillämpas. Deallmännas representanter bör naturiiglvis också ha räll att föra lalan moltaxeringsmyndighets beslut om ingångsvärdet. Taxeringsintendentens strävan bördärvid vara atl kontinuiietsprincipen upprällhålls och att ingångsvärdena blirmateriellt selt riktiga. Taxeringsintendenien bör exempelvis normalt anförabesvär om det belopp som säljaren tar upp som inläkl av skogsbruk på grund avfastighetsavyttringen skiljer sig från det för köparen fastställda ursprungligaingångsvärdet. Om den föregående eller den nye ägaren besvärar sig över denskattemässiga bedömningen av äganderätts-övergången, bör taxeringsintendentenvidare i regel genom egna reservationsbesvär hålla sin talan beträffande andreparten öppen. Föratt det allmännas representanter på ett tillfredsställande sätl skall kunnakontrollera att kontinuiietsprincipen iakttas, bör taxeringsnämndsordförandentill anmäla samtliga under beskattningsåret inträffadeöverlåtelser m. m. avseende skogbärande mark inom taxeringsdistriktel.Samtidigt bör uppgift lämnas om skattskyldig som har fött avdrag för minskningav ingående värde av växande skog. Ingår fastigheten i förvärvskälla, som ifråga om beskattningsort är att hänföra till skilda län, bör anmälan docksändas till i det län där fastighetsägaren har sin hemortskommun.Anmälan bör kunna göras på särskilt formulär och innehålla uppgift om denföregående och den nye ägarens namn, framställda yrkanden, nämndens beslut m.m. Om de skattskyldiga blir taxerade även av annan taxeringsnämnd, bör detta antecknasi formuläret. Länsstyrelsenbör föra särskilda liggare med ledning av anmälningar från taxeringsnämnderna.I liggaren bör för varje förvärvskälla antecknas bl. a. tidpunkten förfastighetsförvärvet, ursprungligt ingångsvärde av skogen samt medgivnavärdeminskningsavdrag. Framkommer vid förandet av liggaren atl anmälan kan varafelaktig - t. ex. att avdraget vid kommunala taxeringen skiljer sig frånavdraget vid statliga taxeringen - bör skallechefen genast uppmärksammas pådetta. De i liggaren införda uppgifterna bör anses Prop.1978/79:204 205 innefaltataxeringsnämndens beslut (jfr 68 § sista stycket TL). Om säljaren avskogsfastighet lämnat oriktiga uppgifterom skogens värde och på grund däravblivit för lågt taxerad, kan rättelse i vanlig ordning ske genom eftertaxering.Reglerna om eftertaxering bör vidare i tillämpliga delar gälla om förvärvare avskogsfaslighet på grund av oriktiga uppgifter fått för högt ingående värde påskogen. I della fall behöver rättelsen visserligen inle medföra någon ändringav den laxerade inkomsten, men nedsättningen av ingängsvärdei innebär minskadeframtida avdragsmöjligheier. Hoslänsskalterätt bör mål, som rör en och samma avyttring av skogbärandefastighet, om möjligt prövas vid samma sammanlräde. Om taxeringarnaundantagsvis skall behandlas av olika skatterätter, bör de samråda liksom de imålet agerande laxeringsintendenlerna. Enligt 4 § första stycketkungörelsen(l97l:1200)om kammarrätternas domkretsar m. m. skall, såvida i merän en kammarrätt förekommer mål om beskattning som gäller samma förvärvskällaeller som pä annal sätt har nära samband med varandra, målen handläggas vid enav kammarrätterna, om inte särskilda skäl är däremot. Denna föreskrift börbeakias i mål som gäller överlåtelse m. m. av skogbärande fastighel. Sålundabör t. ex. mål, som gäller beräkningen av säljarens inläkt och köparensursprungliga ingångsvärde på grund av en fastighetsförsäljning, handläggas aven och samma kammarrätt, även om säljaren och köparen anfört besvär hos olika kammarrätter. Vadsom vid redogörelsen för sambandsmetoden sagls om kostnader för skogsplanteringbör gälla även vid tillämpning av klyvmeloden. Kostnad för planteringen böralltså antingen fö dras av som driftkostnad eller aktiveras och därigenom ökaskogens anskaffningsvärde. Del saknar betydelse om del är fråga om nyplanteringeller inte. 8.4 Avdragpå grund av avyttring av skog Somframhällits lidigare överensstämmer klyvmetoden och sambandsmeioden såvittgäller rätt till värdeminskningsavdrag pä grund av avverkning av skog underinnehavstiden. Vid tillämpning av klyvmetoden får således högst 60 96 avanskaffningsvärdet utnyttjas vid avyttring av skog utan samband med avyttringav mark. Avdragsberäkningen är kopplad lill den skattskyldiges intäkter pägrund av avyttring av skog. Avser intäkten rotposter kan avdrag medges medbelopp motsvarande hela intäkten. Vid avyttring av skogsprodukler(leveranstimmer) kan avdrag medges med högst av den bestämdaköpeskillingen eller - vid uttag till annan av den skattskyldige bedrivenverksamhet - lill högst 65 96 av skogsprodukternas allmänna saluvärde. 1978/79:204 206 8.5Avdrag på grund av avyttring av skog tillsanunans med marken Vidavvytlring av skogbärande fastighet skall vid tillämpning av klyvmetoden dendel av köpeskillingen som belöper på skogen redovisas som intäkt av skogsbruk.Det vid avytiringen för ägaren gällande ingängsvärdei (del skattemässigarestvärdet) pä skogen bildar utgångspunkt för avdragsberäkningen. a. till de förmånliga beskattningsregler som f n. gäller vid avyttring avskog tillsammans med marken får del, som tidigare påpekats, anses varamotiverat all tillåta viss indexuppräkning av anskaffningsvärdet. Avdragsräuenenligt klyvmeloden är utformad så alt 60 96 av anskaffningsvärdet förutnyttjas medan 40 96 av della värde för utnytljas först isamband med avyttring av marken. Det synes mol denna bakgrund lämpligt altbegränsa indexuppräkningen vid fästighetsavyttring till den del avingångsvärdet som under alla omständigheter måste sparas tillavyttringslillfället, dvs. lill 40 96 av anskaffningsvärdet. Den del av anskaffningsvärdetsom kan bli föremål för indexuppräkning kallas i det följande för indexvärdet.Begränsningen av uppräkningen av indexvärdet börgälla även om den skattskyldigeunder innehavstiden åtnjutit avdrag med mindre än 60 96 av anskaffningsvärdet.Den skaltskyldige bör således inle kunna öka den sammanlagda avdragsrätlen pägrund av fastighetsinnehavet genom alt frivilligt avslå frän avdrag underinnehavsliden. Uppräkningenav indexvärdet bör ske pä samma sätl som vid realisationsvinstbeskattningen.Uppräkningen bör alltså ske med ledning av förändringarna i konsumentprisindexunder tiden från förvärvsåret lill avyttringsåret. Är ett lidigare fång än denskaltskyldiges egel avgörande för beräkningen av anskaffningsvärdels storlek -della gäller bl. a. vid förvärv genom arv eller gåva - bör indexuppräkningenomfatta liden från senaste förvärv genom köp, byte eller därmedjämförligi föng.Däremoi bör av praktiska skäl den senaste innehavarens förvärv alltid varaavgörande fördel belopp som kan bli föremål för indexuppräkning. Den som t. ex.ärvt en skogsfastighet bör alltså vid en framtida avyttring av fastigheten föräkna upp högst 40 96 av sitt eget ursprungliga ingångsvärde pä skogen, dvs.högst 40 96 av arvlåtarens vid dödsfallet gällande ingångsvärde. Vidberäkning av realisationsvinst på grund av försäljning av mark och byggnaderkan den skaUskyldige ofta välja mellan olika ingångsvärden. Som ingångsvärdekan, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, användas bl.a.köpeskillingen vid förvärvet, taxeringsvärdet före avyuringen ellertaxeringsvärdet året före del år då föregående ägaren avled (punkt 2 a tiondestycket av anvisningarna till 36 § KL). Det kan mot denna bakgrund diskuterasom även det anskaffningsvärde, som skall ligga till grund förskogsbeskattningen, bör kunna fastställas med ledning av taxeringsvärdet visstår. En annan fråga är om det bör vara tillätet alt basera exempelvisskogsbeskatiningen på del faktiska anskaffningsvärdet för Prop.1978/79:204 207 skogenmedan realisationsvinstbeskattningen av mark och byggnader baseras på etttaxeringsvärde. Vad försl gäller skogensanskaffningsvärde synes anledning saknas all tillåta att beräkningen sker pägrundval av annal värde än den faktiska anskaffningskostnaden. Utnyttjande avexempelvis taxeringsvärdet skulle innebära brott ikontinuiteten. Det skulle vidare vara svårt all bedöma i vad mån medgivnavärdeminskningsavdrag borde beakias. Skogsbeskatiningen synes med hänsyn bl. a.till delta böra grundas på de faktiska kostnaderna för anskaffandet av skogen.Detta synes dock inte böra hindra att realisationsvinsten beräknas medutgångspunkt i ett laxeringsvärde. Någol krav pä atl skogsbeskaltningen ochrealisationsvinstbeskattningen grundas på ett och samma fastighetsvärde börsåledes inte uppställas. Principen all skogsbeskattningenskall baseras på den verkliga kostnaden pä skogen bör gälla utan undanlag ifråga om fastigheter som förvärvats genom köp, byte eller därmed jämföriigtfång sedan de nya reglerna trätt i kraft. I andra fall synes anskaffningsvärdetav skogen övergångsvis kunna uppskattas med ledning av de vidfastighetstaxering uppskattade skogsvärdena. Denna problematik tas dock uppnärmare i samband med diskussionen om behovet av övergångsbestämmelser (avsnitt8.9).