prop · G20390 · 1978-12-31 00:00:00 — Allmänna ombudel skall sålunda, slalione-ral i , flexibellanpassa sig lill alla de olika förfarandeordningar varom del kan bli fräga,enligt RB, förvallningslagen, ulsökningslagen, pa-lenllagsliflningen osv.Enligt min mening borde man eftersträva atl i möjligaste mån förenhetliga deregler som allmänna ombudet har all följa i sin verksamhet. Ett område där relalivi stor mångfald kommer att finnas ärden klagotid allmänna ombudet får att iakttaga. Goda skäl kan anföras för atlha en fasl klagotid för allmänna ombudet i alla slag av rältshjälpsärenden. Omallmänna ombudet får en särskild något längre klagotid aktualiseras frågan om anslulningstalanför molpart som ej klagat inom den för honom gällande frislen. En genomgång avhur allmänna ombudet kan inpassas som part i olika slag av förfaranden voreönskvärd. Innan en sådan gjorts, saknar man underlag för att överblicka vilkalagändringar som kan behövas för all tillgodose detla syfte. I motiven lill rättshjälpslagen (prop. 1972:4 s. 347)nämns några fall då efter överklagande de beslul, som vid avräkningen i ärendeom allmän rällshjälp skall ställas mot varandra, i efterhand förändras. Dessasituationer kan antagas bli oftare förekommande då allmänt ombud också får laleräll.Förändring av ersättningsbeslut kan föranleda ny avräkning. Dessa problem kan iden nya ordningen bli svårlösta. Särskilt om på talan av allmänt ombud beslulom beviljande av rättshjälp undanröjs långt i efterhand, kan läget trots regelni förevarande paragrafs andra stycke bli svårbemästrat. Lagen ger i sinföreslagna form begränsad ledning för rättstillämpningen på dessa punkter. Under hänvisning till vad som har anförts vid 5 b §föreslås all uliryckel "allmän domsiol" äridras lill"domstol". 1978/79:90 507 Om lagrådels förslag lill ändringar i vissa paragrafer godiasföranleder delta några jämkningar i andra slyckel i övergångsbestämmelserna.Regeln i slyckels sisla mening bör omfatta även maximibelopp för koslnadsbidrag.På grund härav föreslås all slyckel ges följande formulering: "Har allmän rällshjälp beviljals eller enligi 16 § börjallämnas före denna lags ikrafiträdande skall om rättshjälpen gälla följande.Bestämmelserna i 16 och 17 §§ är fortfarande tillämpliga i sin lydelse före den1 . För tiden lill uigången av är 1980 gäller detsamma 22 § iredjestycket, 27-30 och 34 §§. Ulöver 17 § i den äldre lydelsen lillämpas 17 § andrameningen i den nya lydelsen. Ulöver 20 § i den nya lydelsen lillämpas fortfarande20 § andra slyckel i den äldre lydelsen. Ersättning lill medlare fastställs avdomstolen. Bestämmelsen i 27 § försia meningen i den nya lydelsen gäller ej iden mån skyldighet all utge kostnadsbidrag fullgjorts enligt 16 S andra stycketi den äldre lydelsen. Kostnadsbidrag och maximibelopp för sädanl bidrag som harfaslsiällis med lillämpning av rällshjälpslagen i dess äldre lydelse skall vid lillämpningav lagen i dess nya lydelse jämställas med rätlshjälpsavgift och maximibeloppför sådan avgifi." Förslaget tili lag om ändring i 31 kap. 1 § Lagrådet: Om den föreslagna ändringen i 12 S rättshjälpslagengodtas, bör i Iredje Slyckel förevarande paragraf ordet "rällshjälpsavgiften"bytas ut mot "maximibeloppet". 49 kap. 4 § Lagrådet: Eftersom enligt lagrådels förslag avräkning enligt rättshjälpslageninte skall ske genom särskilt beslut av rälten Ofr vad som har anförts däromvid 27-30 §§ rällshjälpslagen) bör det här föreslagna tillägget i förstastycket 5 ej göras. I andra stycket föresläs att rätten att överklaga beslutunder rättegången i rällshjälpsärende skall göras beroende av missnöjesanmälan.Denna skall, om beslutet meddelas vid förhandling, ske genasl och eljesl inomen vecka från delgivningsdagen. Regeln fär till följd atl allmänna ombudel ejkan ulnyttia sin klagorätt då besluiel meddelas vid förhandling. En lösning kanvara att befria allmänna ombudel från kravel på missnöjesanmälan såsom förulsäiiningför klagorätt. 1978/79:90 508 1 § och 56 kap. 1 *i Lagrådet: Lagrådetvill hänvisa till vad lagrådel anförl vid 49 kap. 4 § om missnöjesanmälanav allmänna ombudet. Förslagettill lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) Av2 § förvaltningsprocesslagen följer atl rällshjälpslagens regler om besvärsrällför allmäni ombud gäller. Den föreslagna erinran härom i denna paragraf bördärför utgå. Förslagettill lag om ändring i lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten Hänvisningeni tredje stycket lill rättshjälpslagen är i och för sig icke erforderlig. Bibehållesden bör i hänvisningen, om vad lagrådet anfört vid 49 a § rättshjälpslagenvinner beaktande, "" ersättas med "allmäntombud". Förslagenlämnas utan erinran. Prop.1978/79:90 509 Närvarande: slalsminislern , ordförande, ochstatsråden , , , , , , , ,, , De , , , , , Proposition om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) m.m. 1 Anmälan av lagrådsyttrande Föredraganden anmäler lagrådets yttrande' över förslagtill 1. lag om ändringi rättshjälpslagen (1972:429), 2. lag om ändringi , 3. lag om ändringi , 4. lag om ändringi förvaltningsprocesslagen (1971:291), 5. lag om ändringi lagen (1977:729) om patentbesvärsrätten, 6. lag om ändringi lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder, 7. lag om ändringi lagen (1976:839) om statens va-nämnd, 8. lag om ändringi utsökningslagen (1877:31 s. 9. lag om ändringi lagen (1%6:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissa fall, 10. lag om ändring i lagen (1967:940) angående omsorgerom vissa psykiskt utvecklingsstörda. Föredraganden redogör för lagrådets yllrande och anför. ' Beslut om lagrådsremiss fattat vid regeringssammanträdeden . Prop.1978/79:90 510 Förslaget till lag om ändring i rättshjälpslagen(1972:429) Huvudsyftet med lagförslaget är, som jag har framhållit i remissprolokollel,all åstadkomma en enklare och effektivare hantering av frågor om rättshjälp. Lagrådelhar också inledningsvis framhållit atl rättshjälpssyslemet otvivelaktigtkommer all bli enklare och effeklivare om den organisationsförändring sominnefattas i lagförslaget genomförs. anför dock lagrådel att denblivande lagstiftningen kommer atl bli svårtillgänglig i den meningen alt deninnehåller många relativt invecklade bestämmelser. Lagrådel påpekar atl deförhållanden som skall beskrivas delvis är av sä komplicerad natur all enklaframställningar är svåra atl åstadkomma. En ledamol av lagrådet berör vissa faktorer som görregleringen komplicerad. Han ifrågasätter om inie lagen på vissa punkter börkompletteras men konstalerar all lagrådsremissens uppläggning i dessahänseenden övergångsvis bör kunna godtas tills erfarenheler vunnits av den nyaordningen. Såsom framgår av lagrådels yllrande visade man vidtillkomsten av gällande rättshjälpslag återhållsamhet när det gällde att i lagreglera olika frågor. Åtskilliga spörsmål bedömdes kunna överlämnas tillrättstillämpningen. De hittillsvarande erfarenheterna av lagen som baseraspå bl.a. omkring 400.000 ärenden om allmän rättshjälp har också visal alldenna bedömning i allmänhet varit riklig. Del saknas i stort sett anledning attnu reglera sådana frågor som i del tidigare lagstiftningsärendet lämnadesutanför lagen. En ledamot av lagrådet behandlar redan inledningsvis detförhållandel att termen koslnadsbidrag föreslås ändrad till rättshjälpsavgift.Han gör därvid gällande att ändringen innefattar annal än en terminologiskfråga. 1 denna sak vill jag i detla sammanhang anföra följande.Den som vill göra sin rält gällande i rättegång eller eljesl ådrar sig oftabetydande kostnader för främst biträdesersätlning. Rättshjälpssyslemet innebäratt staten träder in och övertar ansvaret för sådana koslnader. Detta skergenom atl staten betalar kostnaderna i den rättsliga angelägenheten. Samtidigtskall den rätissökande efter förmåga bidra till dessa kostnader. skergenom aU han lill sitt biträde eller till statsverket betalar koslnadsbidrag.Rättshjälpsutredningen föreslog att ordet koslnadsbidrag skulle ersättas medrättshjälpsavgift, eftersom begreppei kostnadsbidrag inte var entydigt.Förslaget har upptagits i lagrådsremissen. I övrigi har rältshjälpssystemetsuppbyggnad i detta hänseende bibehållits. Av remissen framgår också klart attändringen enbart är av terminologisk nalur. I övergångsbeslämmelsema har därförkunnai föreskrivas att kostnadsbidrag vid tillämpningen av den nya lagenjämställs med rältshjälpsavgifl. Samme ledamot tar också upp frågan om exigibilitelenhos beslut om Prop.1978/79:90 511 rältshjälpsavgifl och beslut alt den rätissökande skall belalarättshjälpskostnader i samband med all allmän rättshjälp upphör. Rättshjälpsulredningens förslag om alt myndighets beslulom skyldighet all erlägga rätlshjälpsavgift får verkställas enligt vad som är föreskrivelom domstols dom har inie lagils upp i lagrådsremissen. Som skäl har anförts andet f.n. inte finns någon regel om exigibililel beiräffande koslnadsbidrag i rällshjälpslagenoch all avsaknaden av en sådan regel inie har visal sig utgöra någon påtagligbrist. Även om någon regel om exigibililel inie införs förändras ändårättsläget genom de nya regler om beslutsbefogenheter som föreslås. Av utsökningsrättsligaregler följer all dom och beslul av allmän domstol som innefattar förpliklelseall erlägga rätlshjälpsavgift är verkslällbara. Har rälien faslsiälll rältshjälpsavgiflenligt 28 §, torde avräkningsbesked som har upprättats i samband med rättensavgörande kunna ligga till grund för verkställighet. Även rättens beslul om återbetalningsskyldighelför den rätissökande när rättshjälp upphör är exigibelt. Motsvarande lordegälla vid övriga lyper av domslolar. Enligt remissförslaget skall beslul av nuangiven art även kunna meddelas av arrendenämnd, hyresnämnd, statens va-nämndoch överexekutor, vilka alla är förvaltningsmyndigheter med uppgifter som slårrättsskipningen nära. Atl beslul av överexekutor skall kunna verkställas äruppenbart (jfr bl.a. 53 § utsökningslagen). När det gäller övriga nu nämndamyndigheter torde även deras beslul i hithörande frågor tillerkännas exigibililel.Beträffande rältshjälpsnämnds och besvärsnämndens beslul av denna art kommer däremoiliksom att gälla att beslulen ej kan läggas till grund förverkställighet. 1 prakiiken lorde frågan om exigibililel sällan bliaktuell. Vid allmän rättshjälp har den rättssökande normalt biträde som stärrisken för atl inbetalning sker. Nägot praktiskt behov av exigibilitet finns dåej. Situationer där den rällssökande saknar biträde liksom fall därrättshjälpsavgiften jämkas uppåt eller förordnande meddelas alt rättshjälpenskall upphöra kan liksom nu väntas bli sällsynla. Detsamma gäller de fall då bilrädetill statsverket skall inbetala viss del av belopp som eriagts av den rätissökandelill bilrädet. 1 anslutning till de särskilda paragraferna villjagframhålla följande. Jag har ingen erinran mol lagrådets förslag till ändradlydelse av paragrafen i syfte atl få en enhetlig innebörd i lagen av uttrycketrättshjälp. Lagrådet lar vidare upp frågan om den förvaliningsrättsligaställningen hos advokat och biträdande jurist vid allmän advokalbyrå. Vid arbetet på gällande rättshjälpslag eftersträvades en delegeringav administrativa uppgifter i belydande utsträckning från rättshjälpsnämndematill del bilräde som skulle lämna rättshjälpen (prop. Prop.1978/79:90 512 Enligt rällshjälpslagen fick också advokater ochbiträdande jurisler viktiga beslutsfunktioner. En sådan funktion är rälien aiimeddela rådgivning. Besluias därvid nedsättning eller eftergift av rådgivningsavgiflen,medför della all siaisverkel belasias i molsvarande män av kosinaderna förrådgivningen. Vidare är advokal och bilrädande jurist berälligade all lämnaallmän rällshjälp ulan beslul av rällshjälpsnämnd. Därvid skall maximibeloppelför rälishjälpen räknas ul. Särskili bevis om rälishjälpen skall ulfärdas. I beviselskall maximibeloppel anges. Meddelas sädan allmän rättshjälp kan, som lagrådel anlyderi ansluining lill 20 S, samma läge komma all uppslå som om rällshjälpsnämnden beviljalallmän rällshjälp från början. har alllså advokaler och bilrädandejurisler funklioner som har karaklär av myndigheisuiövning. De i lagrådsremissen föreslagna nya befogenhelerna för advokaloch biträdande jurist vid allmän advokatbyrå alt bevilja allmän rättshjälpsyftar inie till nägon ändring i sak i förhållande till vad som f.n. gäller omden förvaltningsrättsliga ställningen för denna kategori. I samband med tillkomstenav nuvarande rätlshjälpslag klargjordes de allmänna advokatbyråernas siällningi skilda hänseenden (prop. 1972:4 s. 280-284). Verksamheien vid dessa byråerskulle sålunda bedrivas på samma säll som advokalverksamhel i övrigi. Besiåmmelsernai förvallningslagen om handläggning av ärende skulle inie vara tillämpliga på advokalverksam-helen.I siällei skulle man på de allmänna advokalbyråema lillämpa samma regler om godadvokalsed som de enskilda advokaterna var skyldiga att följa. Advokaterna påde allmänna byråerna skulle stå under tillsyn ochdisciplinära myndighei. De angivna principerna återspeglas lill viss del i inslmklionen(1973:249) för de allmänna advokatbyråerna. Av denna följer att advokats ellerbiträdande jurists handläggning av fråga om rättshjälp är undantagen frånförvaltningslagens regelsystem. Detta förhållande bör beslå även med den nyaordningen. Lagrådet har även tagit upp frågan om sekreless vid allmänadvokalbyrå. På denna punkl gäller f.n. enligt 26 § första stycket lagen(1937:249) om inskränkningar i rälien att utbekomma allmänna handlingar atthandlingar som kommit in till allmän advokatbyrå eller upprättats där angåenderättshjälp ål enskild inte får utlämnas lidigare än efter handlingensdatum i vidare mån än handlingens ändamål kräver det eller den som i ärendei anlilaladvokatbyrån samtycker lill det. Med hänsyn till advokat-verksamhetenssärskilda karaklär av förtroendeuppdrag anser jag all denna regel bör beslåäven med de ökade befogenheter som advokater och biträdande jurister får enligtförslaget. Den i sak enhetliga regleringen av sekretessen vid allmän ochenskild advokatbyrå bibehålls alllså. 1 förarbetena till nuvarande rätlshjälpslag underströksatt intresset av sekretess i ärenden om rättshjälp åt enskilda regelmässigt är sådaniatt det i prakiiken aldrig kan bli aktuellt all slälla handlingar lill annanmyndighels 1978/79:90 513 skulle självfallel inie gälla övrigaorgan inom rättshjälpsområdet, dvs. rättshjälpsnämnd och centralmyndighetenför rättshjälpen (prop. 1972:4 s. 284 och JuU 1972:12 s. 51). Vad som återgivitsnu börgälla även sedan ändringarna i rällshjälpslagen har genomförts. Deföreslagna ändringarna i rällshjälpssyslemel kommer emellertid all förändra siluaiionennågoi. Som framgår av remissprolokollel kommer den nya ordningen atl kräva all myndigheiför atl kunna besluta om jämkning av maximibeloppel och om rällshjälpsavgifi m.m.har tillgäng till handlingar som tidigare och på annal håll har upprättatsangående rätishjälpen. Dessutom har beslutsbefogenheterna på rätlshjälpsområdelspritts ut till ell siörre antal myndigheter. 1 remiss till lagrådel har regeringen föreslagilen ny lagreglering på sekretessområdet. Förslaget innefattar inga principiella avsiegfrån den ordning somjag nu har berört. Lagrådet har framhållil del önskvärda i alt del genom offeniligrättsligakrilerier slås fasl vilka enskilda individer som vid varje särskilt lillfälleär bilrädande jurisler på enskilda advokaibyråer. För egen del har jag ingenerinran mol en sådan ordning. Jag biträder lagrädeis förslag all i rällshjälpslagenlas in ell bemyndigande för regeringen all meddela regler i della ämne. 4 och 5 a §§ Jag har ingen erinran mol lagrådels förslag alt regeringenskall ulse samtliga ledamöier i rällshjälpsnämnd. Jag vidhåller inte heller minförslag all låla bli förslagsställare beträffande vissanämnd-ledamöter. Någon nämnvärd regional förankring torde ändå ej vara möjligall åstadkomma med den nya nämndorganisationen. Jag kan också biträda förslaget att i ökad ulsiräckningreglera besvärsnämndens siällning i lag. I lagen bör sålunda las in regler ombesvärsnämndens namn, antalet ledamöter samt huvuddelen av reglerna om deraskvalifikationer och tillsättande. Närmare föreskrifier om advokalinslaget inämnden och nomineringen i samband därmed fär meddelas av regeringen. Vidarebör lagen uppta regler om ersättare, beslutförhet och omröstning. I lagen börockså tas in en bestämmelse som gör det möjligl för regeringen atl vid behovförordna om att nämnden skall vara delad i avdelningar. namn bör vara bör bestå av ordförande och sex andra ledamöter. Ordföranden och ytterligareen ledamol bör vara lagfarna och erfarna i domarvärv. Av övriga ledamöier bör ivåvara advokaler. Beiräffande återstående ledamöier bör gälla atl de är svenskamedborgare och myndiga. Ordförande och övriga ledamöter bör förordnas avregeringen på viss lid. För de ledamöier som skall vara lagfarna och erfarna idomarvärv bör finnas en eller flera personliga ersättare, för vilka bör gällasamma kvalifikationskrav som för de 33 1978179. Prop.1978/79:90 514 ledamöier de skall ersätta. 1 övrigi bör i lagen gesbemyndigande för regeringen all ulse erforderligl anial ersättare. Dessaersättare bör således inte vara personliga. bör vara beslutför med ordföranden och minslfem andra ledamöter. Vid förfall för ledamot bör även om ledamoten inte harpersonlig ersättare likväl eftersträvas atl i besvärsnämnden ingår ersätlaremed samma slags kvalifikationer som ledamoten. Omröstningsreglerna i 5 § andrastycket bör lillämpas vid omröslning i besvärsnämnden. delad i avdelningar, bör vad somföreskrivs om nämnden äga molsvarande lillämpning på sådan avdelning. Den föreslagna avvägningen av vad som för besvärsnämndensdel bör regleras i lag bör för enhetlighetens skull leda till vissa justeringarav reglerna i 4 § angående rätlshjälpsnämnd. 1 lagen bör sålunda beiräffande advokalinslagetendasl föreskrivas alt av nämndens ledamöter två skall vara advokater. Kravetpå bosättning inom nämndens verksamhetsområde synes kunna utgå i fråga om både advokaleroch övriga ledamöier. Vad gäller ersättare för ledamöterna i rättshjälpsnämndbör endast ersättare för ordföranden vara personlig. För ersättare i övrigi börsamma principer gälla som har redovisats beiräffande besvärsnämnden. I fråga om besvärsnämnden anser jag i övrigi alldomstolsverket ulan menliga verkningar för tilltron lill nämndenssjälvständighet bör kunna förse nämnden med föredragande- och kanslipersonal. 6 och 7§§ Jag godtar lagrådets förslag. Som lagrådet framhåller har de av lagrådet angivnareglerna om bevisning och uiredning inte undergått någon egentlig översyn idelta lagstiftningsärende. Detla sammanhänger bl.a. med att det i uppdragei förrällegängsulredningen (1977:06) ingår all uppmärksamma reglerna om bevisning.Inom ramen för della uppdrag är del möjligt alt överväga de synpunkter somlagrådet nu anför. De förslag som har lagts fram i lagrådsremissen innefattarinte någon saklig ändring av det nuvarande kostnadsbidragssystemet. Dettasystem kännetecknas av en strävan all se lill all den rättssökande på förhandkan avgöra vilket belopp han får betala i bidrag till läckande av de samlade kosinadernaför handläggningen av den rättsliga angelägenheten. Prop.1978/79:90 515 nå detta syfte har koslnadsbidragssystemet konstrueratssom en syslem med maximibelopp. Därigenom färden rällssökande vela vilkel koslnadsbidraghan högst får betala. Överstiger rättshjälpskoslnaderna maximibeloppel, svararslalen för de överskjutande kosinaderna. Blir å andra sidan rättshjälpskoslnadernalägre än maximibeloppel, motsvarar koslnadsbidraget dessa kostnader. I sambandmed atl rättshjälp beviljas fastställs maximibeloppet. När den rättsligaangelägenheten slutförs och samtliga rällshjälpskoslnader är kända bestäms slulliglstorleken av kostnadsbidraget. Reglerna är emellertid också så utformade all avden rällssökande kan krävas alt han betalar in kostnadsbidrag inlill det fastställdamaximibeloppet redan i början av den rättsliga angelägenhelen. För att ge möjlighelalt korrigera bl.a. en alltför stor inbelalning i inledningen av förfarandetges regler om avräkning med den rällssökande. 1 gällande rältshjälpslagåterfinns under - 15 §§ reglerna om koslnadsbidrag.I 11 § ges en del av innebörden av lermen koslnadsbidrag genom atl därföreskrivs all den rällssökande skall bidra lill kostnaderna för allmän rällshjälpenligt vad som sägs i 12- 15 §§. Detförhållandel alt lermen koslnadsbidrag ersätts med termen rättshjälpsavgiftinnebär alllså ingen ändring i systemets konstruktion. Den rällssökande skallfortfarande bidra lill rättshjälpskoslnaderna genom all belala in medel inlilldel faslslällda maximibeloppel. Del belopp som belalas in i ärendels början hari lagen benämnts rältshjälpsavgifl och inie maximibelopp. Den senare lermenanger endast den ram inom vilken betalningen sker. Delta kommer till ullryck bl.a.i 15 § enligi vilken maximibeloppel under förfarandets gång kan jämkas, dock ejunder vad som redan har betalats i rältshjälpsavgifl. Rättshjälpsavgiflenfastställs visseriigen, såsom lagrådel har anfört, formelll försl i rällshjälpsärendelsslulskede. är emellertid i praktiken av mindre belydelse till följd av atlbelalningen av rältshjälpsavgifl normalt skall ske . Delsagda innebär all lermen rältshjälpsavgifl kan sägas la sikte på två olikasaker, nämligen dels den avgift som fastställs enligt 29 § (lagrädsremissensförslag), dels den avgifl som är förfallen lill belalning enligt27 § (lagrådsremissens förslag). I flertalet fall sammanfaller dessa belopp lillstorleken. Betalningsskyldigheten enligt 27 § är sanktionerad genom bestämmelserom upphörande av rättshjälpen vid utebliven betalning. Enligt minmening finns del inte anledning all ändra på del angivna systemet. Det innebäralt jag inte är beredd all godta lagrådets förslag till ändrad lydelse av 11 §första slyckel. Vad lagrådel föreslår synes kunna uppfattas så, alt den som beviljalsallmän rättshjälp skall eriägga rällshjälpsavgifi endasl under förulsäiiningall rällshjälpskoslnad uppslår och all rätlshjälpsavgift inte ens preliminärtfår avkrävas någon med högre belopp än rättshjälpskoslnaderna. Samiidigi fömlsäiis(se lagrådel i ansluining lill 27 §) all rällshjälpsavgifi inlillmaximibeloppet skall kunna Prop.1978/79:90 516 betalas in i början av handläggningen av rällshjälpsärendel.Lagrådels förslag skulle med en sådan lolkning fä lill effeki alt betalning av rältshjälpsavgiflofia inie skulle kunna avkrävas den rällssökande efiersom del i ett lidigiskede av förtarandei inie är känl hur siora rättshjälpskoslnaderna blir ellerom dessa koslnader uppgår lill maximibeloppel. Regeln om upphörande av allmänrättshjälp på grund av underlåten inbelalning av rällshjälpsavgifi skulle ocksåsättas ur spel i många fall. Jag anser därför all första stycket i paragrafenbör behälla lydelsen enligt lagrådsremissen. Jag godtar lagrådets förslag tilländrad lydelse av 11 § andra stycket. Jag har ingen erinran mol de av lagrådel förordadeändringarna i lagiexien. Tre ledamöier av lagrådel föreslår viss omredigering avtexten i 15, 17, 18 och 19 SS. Mot detla har jag ingen erinran. Jag biiräderockså i övrigt vad dessa ledamöier har anfört i anslutning till 15 §. Dellainnebär attjag i molsvarande mån inte är beredd atl godta det förslag lilländrad lydelse av paragrafen som den fjärde ledamolen av lagrådel har framförl. 16-18 och 19 SS Lagrådel har föreslagil ändringar av redaktionell nalur i17, 18 och 19 SS-Vidare anser lagrådel all 19 och 20 SS bör byla plals. Jag godiari allt väsentligt dessa ändringsförslag liksom kommentaren till 16 S- Lagrådet har föreslagil ändrad lydelse av de tvä försiameningarna i forsla siycket. Förslaget innefattar i sak ingen ändring iförhållande lill gällande rättshjälpslag. Jag finner inte skäl atl på denna punklfölja lagrådets ändringsförslag. Däremot anser jag liksom lagrådet atl rubrikenkan utgå. Lagrådet har vidare föreslagil ökade möjligheter atl låtabiträdesersättning vara ersättningsgill i den mån den avser tid före ansökanom rättshjälp.