prop · G20328 · 1978-12-31 00:00:00 — Det allmännas fordringar mot företrädare enligt nuangivna bestämmelser kan även säkerställas medelst civilprocessuellasäkerhetsåtgärder enligt 15 kap- , RB, Är situationen sådan attbetalningssäkring kan erhållas, bör denna åtgärd användas med hänsyn till dessmer ingripande rättsverkningar, Föratt betalningssäkringskall få tillgripas måsleenligt föreliggande lagrum två villkor vara uppfyllda i fråga om fordringen. Dehänför sig till storleken av fordringen och till frågan ifastställelse- eller uppbörds-förfarandet som ålgärden skall komma tillanvändning. Det första villkoret äratt fordringen skall uppgåtill betydande belopp. Finns vid beslutstillfället flera fordringar mot sammagäldenär skall de tillhopa uppgå till betydande belopp. Meduttrycket "betydande" avses att beloppet faktiskt skall vara avansenlig storlek. Det får ankomma på rättstillämpningen att närmare preciseravad som därmed skall förstås. En viss ledning kan erhållas av den praxis somfinns I fråga om motsvarande uttryck I 5 S skaltebrottslagen (1971:69), SkBL. Uppkommerfråga om betalningssäkring för flera olika skatter och avgifter mot en och sammegäldenär, skall det sammanlagda fordringsbeloppet vara avgörande. Underiålenhetatt betala ett flertal mindre skatte- eller avgiftsbelopp kan således medförabetalningssäkring trots att de enskilda fordringarna är av mindre omfattning.Detta kan vara av betydelse särskilt I mer uppenbara fall avbetalningssabotage. Det andra villkoret utgör en inskränkning avmöjligheten att besluta om betalningssäkring i fråga om sådan fordran som äratt hänföra till . Iskatte- och avgiftsförfatlningarna på det centrala området regleras intelidpunkten för skatte- eller avgiftsfordringens uppkomst. Författningarna tar istället sikte på den tidpunkt, då redovisnings- eller betalningsskyldighetenskall fullgöras för viss bestämd period. Beträffande dessa slag av fordringarhar möjligheten att tillgripa betalningssäkring begränsats till tiden efter detaU den tidsperiod, till vilken skatten eller avgiften kan anses hänförilg, hargått till ända. De perioder som därvid avses är beskattningsår och avgiftsår resp. Prop.1978/79:28 144 detidsperioder till vilken uppbörd eller redovisning av skatte- eller avgiftsbeloppkan knytas. Huruvida en fordran på skatt, tull eller avgift är fastställd vidtidpunkten för beslutet om betalningssäkring saknar I detta sammanhangbetydelse. Däremot spelar denna omständighet roll vid bestämningen av detbelopp som beslutet om betalningssäkring får omfatta. Är fordringen fastställdkommer endast ett mer formellt förfarande till användning medanbetalningssäkring av en icke fastställd fordran kräver en mer ingåendebedömning av beskattningsunderlaget. De frågor som har samband härmed behandlasi specialmotiveringen till 5 S- För den skaU och avgift som skall påföras enligtUBL som preliminär A-skatt eller B-skatt, slutlig skatt, kvarstående skatteller tillkommande skatt eller biförpllktelse härtill innebär den föreslagnabegränsningen, au tidsperioden skall ha gått till ända, följande. Fordran som avser slutlig skatt far betalningssäkrasförst då beskattningsåret har löpt ut. 1 den mån preliminär skatt har betalatsskall denna avräknas när man bestämmer det belopp som betalningssäkringen skallavse. Det Innebär att det belopp som säkras i princip kommer att motsvara denkvarstående skatt som den skaltskyldige kan beräknas fa eriägga. Om skattenredan har debiterats när fråga uppstår om betalningssäkring, blir begränsningensjälvfallet utan betydelse. Betalningssäkring kan allså genast vidtas när delgäller debiterad kvarstående skatt. Beträffande fordran som avser tillkommande skattblir bestämmelsen av naturilga skäl likaledes utan praktisk betydelse, eftersomfrågan om betalningssäkring av sådan fordran över huvud inte kan uppkommaförrän beskattningsåret har förflutit. Närdet gäller preliminär A-skatt skall somtidsperiod I lagens mening anses den period för vilken skatten av arbetsgivareskall Innehållas. Del sagda Innebär att preliminär A-skatt kommer att fåbetalningssäkras när den tvåmånadersperiod har gått till ända, under vilken deninkomst har uppburits för vilken skatt har innehållits eller skulle hainnehållits. Fordran på den skau som skall inbetalas t. ex. senast den 18 marsoch som avser arbetstagarens inkomster fårsålunda betalningssäkras tidigast . Preliminär B-skaU är inte på samma sätt sompreliminär A-skatt knuten till den inkomst som erhålls närmast före varje uppbördsmånad. Skatten debiteras I engemensam post vid inkomstårets början och förfaller till betalning med likabelopp under envar uppbördstermin under uppbördsåret, eller vid debiteringunder inkomståret, under envar av de återstående uppbördsierminerna underuppbördsåret. Principen bakom detta system är bl. a. att skattebördan skallfördelas jämnt under inkomståret. Den omständigheten att den skaltskyldige intehar haft Inkomster som motsvarar det delbelopp som skall betalas friiar honominte från skyldigheten au betala. Med hänsyn bl. a. härtill är det naturiigt aUanse det delbelopp av den preliminära B-skatten som förfaller till betalningunder en viss uppbörds- Prop.1978/79:28 145 terminvara att hänföra till närmast före uppbördsmånaden. Ettbeslut om betalnihgssäkring 1. ex. visst år avseende preliminärB-skatt far sålunda omfatta endast den skatt som skulle ha eriagts under de två första uppbördsterminerna och den skatt somskall eriäggas under den tredje uppbördsterminen. Del skall här anmärkas alt med tidsperiod I lagensmening avses inte den uppbördstermin under vilken en preliminär, kvarståendeeller tillkommande skatt skall eriäggas. För fordran på avgift som uppbärs med tillämpningav AVGL gäller i huvudsak vad som har anförts angående skatt enligt UBL,Fordran som avser slutlig avgift får betalningssäkras tidigast när utgiftsårethar gått till ända. Fordran som avser preliminär avgift får-i likhet med vadsom.anförts beträffande B-skaU-säkras under utgiftsåret men först när denavgiftsperiod, till vilken fordringen hör, har gått till ända. Något krav påalt senaste Inbetalningsdagskall ha infallit föreskrivs inte. Den sålunda det delbelopp som skall eriäggas senast den 18 febmarlbetalningssäkras. Beträffande mervärdeskallen, punktskatterna,tullarna och prisregleringsavgifterna medför inskränkningen alt ett beslut ombetalningssäkring far fattas först när redovisningsperioden har avslutats.Delta gäller oberoende av omfattningen av den tid över vilken redovisningsperiodensträcker sig. Redovisas mervärdeskatt får betalningssäkring inteanvändas för att säkerställa fordran på sådan skatt under detta år. Motsvarandegäller t. ex. för hemtagare under liden fram till dess varan skall anges till förtullning. Det sagda medför att beslut om betalningssäkringfar meddelas beträffande t, ex, mervärdeskatt tidigast somföljer på redovisningsperioden. Det är att märka att redovisnings- ochuppbördslillfället - dvs, normalt den femte i andra månaden som följer påredovisningsperioden -även I detta sammanhang saknar betydelse. Det äremellertid självklart att det endast i undantagsfall är möjligt att tillgripasäkerhetsåtgärden innan deklaration har avgivits av den skatt- eller avgiftsskyldige. Beträffande vissa skatter, t, ex. fordonsskatten,gäller atl de uppbärs i förskott . Det oaktat kommer denföreslagna tidsbegränsningen att medföra att betalningssäkring flr tillgripasförst när perioden har gått till ända. Det bör emellertid uppmärksammas atlskattens eriäggande i dessa fall oftast utgör en förutsättning för att bedrivaden verksamhet som grundar skattskyldigheten. Detta kommer till uUryck bl, a, iatt särskilda sanktioner gäller vid utebliven betalning, t. ex. körförbud. Medhänsyn härtill torde den praktiska olägenheten av atl betalningssäkring inlekan användas under löpande period vara begränsad. De nackdelar från fiskal synpunkt somtidsbegränsningen i förevarande paragraf innebär uppvägs till stor del av denmöjlighet till höjning av den preliminära skatten eller avgiften genomjämkningsbeslut som slår lokala skattemyndigeten och tillbuds. Om det framstår som troligt att den preliminära skatten till följd avändring i inkomst eller i avdrag 10 Ri/csdagen 1978/79. Prop.1978/79:28 146 föromkostnader I förvärvskälla eller beträffande allmänna avdrag eller av annananledning kommer att med visst belopp avvika från motsvarande slutliga skatt,får lokala skattemyndigheten föreskriva ändrade grunder för uttagande avpreliminär skatt. Motsvarande gäller i princip i fråga om preliminära avgifterför socialförsäkringens finansiering. Genom en sådan åtgärd förenad medbetalningssäkring i fråga om den fastställda preliminära skatten elleravgiften, till den del detta är möjligt, kan det allmänna uppnå visssäkerhetseffekt under löpande beskattnings- eller avgiftsår. Enligt förevarande lagrum far, om fordringen inteär fastställd, beslut om betalningssäkring avse det belopp till vilketfordringen med hänsyn till omständigheterna kan antas bli fastställd.Paragrafen motsvaras närmast av 3 S i utredningsförslaget. Vid betalningssäkring för alt säkerställabetalningen av en fastställd fordran är endast en formell kontroll avfastställelsebeslutet behövlig. Det krävs således inte någon prövning av detunderiag som utgör grund för fordringen eller av dess storiek. Beslutet fåravse hela den fastställda skatte-, tull- eller avgiftsfordringen. saknasanledning att skydda hela fordringen. Så kan t. ex. gäldenären ha ställtsäkerhet för betalning av del av fordringen eller kan avkortning av del avdenna ha ägt rum. Beslutet skall då naturiigtvis endast avse den del av denfastställda fordringen som återstår. 1 lagrummets mening är en fordran fastställd närden inom det ordinarie förfarandets ram genom uttryckligt beslut eller på annatsätt har bestämts till det belopp, som gäldenären har att betala. 1 det fall dåbeloppet beräknas på gmndval av taxering eller liknande skall med fastställelseförstås debileringen av skatten eller avgiften. 1 överensstämmelse med deprinciper som kommer till uttryck I 87 S UBL, nämligen au besvär över beslutenligt UBL eller över taxering inte inverkar på skyldigheten atl erlägga denskatt som besvären rör, gäller i förevarande sammanhang Inle något krav på attfastställelsebeslutet skall ha vunnit laga kraft. Vid betalningssäkring av en fordran som ännu intehar fastställts inom det ordinarie beskattningsförfarandet måste de rättsligaoch sakliga förhållandena ingående prövas. Domstolen skall nämligen dåbestämma dels huruvida det finns grund för fordringen, dels det belopp tillvilket fordringen på grund av föreliggande omständigheter kan antas blifastställd. Frågan om det finns grund för fordringen skallavgöras med ledning av de materiella och processuella bestämmelser som gällerför fastställelse av fordringen. Det skall därvid med skäl kunna antas attföreliggande omständigheter grundar skatt-, tull- eller avgiftsskyldigheteller annan betalningsskyldighet till det allmänna. j'rop. 1978/79:28 147 När det gäller att bestämma storleken av denfordran, vars betalning åtgärden avser att säkerställa, skall domstolen grundasitt ställningstagande på en skälighetsbedömning. Därvid bör de riktlinjerefter vilka skälighets-prövning I ärenden om skönstaxering eller liknandeförfaranden sker, i många fall kunna vara till ledning. Det mått av bevisning som skall presteras för atlbeslut om betalningsäkring skall få fattas är avhängigt av hur långt eneventuell granskning eller I förekommande fall taxering eller fastställelse avavgiftsunderiag har framskridit. Den omständigheten att den skaU-, tull- elleravgiftsskyldige har brustit i sin uppgiftsplikt gentemotbeskattningsmyndighelen har därvid betydelse. En fordran som ännu inte har fastställts kan iflera situationer med hög grad av sannolikhet bestämmas till såväl grund somstoriek utan att någon egentlig prövning företas. Finns det exempelvis etltaxeringsbeslut, där underiaget för en kommande debitering har beslämts, hardomstolen endast att räkna ut fordringens storiek. Samma tillvägagångssätt kani regel användas om deklaration eller annan skriftlig uppgift, som skall ligga tillgrund för beskaUningsmyndighetens handläggning, finns tillgänglig. Om den granskadeinför beskaitningsmyndigheten eller domstolen har medgett att tidigare lämnadeuppgifter har varit felaktiga krävs inte heller mer ingående undersökningar. Har grundmaterial tagits fram under en kontrollriktad mot den skatt-, tull-eller avgifisskyldige bör en försiktigare bedömninggöras. Har den granskade beretts lillfälle att yttra sig över resultatet avgranskningen kan domstolen visseriigen oftast göra sin bedömning med tämligengod säkerhetsmarginal. Särskilt gäller detta om den granskade har vitsordatriktigheten av gjorda iakttagelser eller underiåtit att komma in mederinringar. Det förekommer emellertid att gmndmaterialet i det inledande skedetav en revision eller annan granskning är ofullständigt. Har granskningsmannenvarit i kontakt med gäldenären och denne vägrat aU yura sig eller lämnatundvikande svar på granskningsmannens frågor är delta förhållande sammantagetmed t. ex. kontrolluppgifter från tredje man emellertid inte sällan tillräckliggmnd för en skälighetsbedömning av fordringsanspråket. Betalningssäkring får beslutas även mot den somefter särskild prövning av myndighet eller domstol kan förklarasbetalningsskyldig för annans skatteskuld. Beslut om säkerhetsåtgärden fårfattas även om denna prövning ännu inte har ägt rum. Förutsättning härför äratt det på grund av föreliggande omständigheter kan antas att den mot vilkenåtgärden riktas kommer att åläggas betalningsskyldighet. När betalningssäkring riktar sig mot företrädareför juridisk person enligt 77 a S UBL etc, börsärskilt beaktas att jämkning kankomma att äga mm när särskilda skäl föreligger. Endast om det framstår somsannolikt att någon jämkning av betalningsskyldigheten Inte kommer att medgesfar betalningssäkring beslutas i fråga om fordringen. Prop.1978/79:28 148 Paragrafen saknar motsvarighet iutredningsförslaget. 1 lagrummet föreskrivs att rätten, om fara är i dröjsmål,får besluta om betalningssäkring att gälla till dess annoriundaförordnas. I mål om betalningssäkring skall bestämmelserna IFPL tillämpas i den mån inte avvikande bestämmelser har meddelats (1 och 2 SSFPL). I. förevarande och följande paragrafer föreslås reglersom avviker från . Den i lagrummet föreslagna regeln skall ses motbakgrund av bestämmelserna i 10 och 18 SS FPL om kommunikation med part. 1 10 S FPL föreskrivs att ansöknings- ellerbesvärshandling eller annan handling, varigenom mål anhängiggörs, och det somhör till den skall tillställas motpart eller annan mot vilken åtgärdifrågasätts. Denne skall därvid beredas tillfälle att yttra sig. Undantag fråndenna regel får ske bl. a. om det kan befaras atl underrättelsen skulle avsevärtförsvåra genomförandet av beslutet i målet. 18 S FPL innehåller bestämmelser om att part innanmålet avgörs skall ha fatt kännedom om det som har tillförts målet genom annanän honom själv och ha fått tillfälle att yttra sig över det. Undanlag härifrånfar göras på samma grunder som enligt 10 S FPL. Bestämmelserna i 10 och 18 SS FPL om kommunikationgäller i mål om betalningssäkring. Det ligger i sakens natur altundantagsreglerna ofta kommer att behöva tillämpas i dessa mål på grund avrisken att gäldenären skall föra undan sin egendom. Redan den omständighetenatt fara föreligger att en viss del av den egendom, som kan komma att tas Ianspråk genom betalningssäkring, undanskaffas kan vara tillräckligt skäl föratt underlåta kommunikation. Säkerhetsåtgärden skulle i många fall förfela sittsyfte om beslutet föregicks av kontakt med gäldenären. Är förhållandena däremotsådana att någon fara för att verkställigheten skulle avsevärt försvåras intekan anses föreligga skall underrättelse naturligtvis ske enligt huvudregeln.Därigenom kan man undvika att gäldenären senare motarbetar verkställigheten.Denne får också möjlighet att I ett tidigt skede ställa säkerhet för fordringenoch på så sätt undvika säkerhetsåtgärden. I vissa fall kan förhållandena vara sådana, atl detär angeläget att höra gäldenären beträffande någon omständighet som är avbetydelse i målet trots att skäl mot kommunikation föreligger. Rätten bör då hamöjlighet att meddela ett interimistiskt beslut om betalningssäkring utanföregående kommunikation. Sedan beslutet har verkställts kan gäldenären beredastillfälle att yUra sig i målet. 1 FPL saknas generella bestämmelser ominterimistiska beslut. Enligt 28 S FPL kan domstol, som jnar att pröva besvär,förordna alt det överklagade beslutet, om det annars skulle lända tillefterrättelse , tills vidare inte skall gälla och även i övrigtforordna rörande saken. Någon motsvarande bestämmelse finns emellertid inte ifråga om mål som anhänggigörs genom Prop.1978/79:28 149 Däremot finns regler om interimistiska beslut I vissaspeclalförfatiningar på förvaltningsrättens område. Genom förevarande paragraf öppnas möjlighet för rättenatt meddela interimistiskt beslut I mål om betalningssäkring. Härigenom kan Imånga fall undvikas att målet slutligt avgörs utan atl gäldenärens uppgifterhar kunnat beaktas. Interimistiskt beslut om betalningssäkringverkställs enligt samma regler som gäller I fråga om slutligt beslut. Genomverkställigheten erhåller det allmänna förmånsrätt i den lanspråktagnaegendomen. Följer slutligt beslut om betalningssäkring på ett Interimistisktbeslut som har verkställts är förnyad verkställighet nödvändig endast i den måndet slutliga beslutet avviker från det tidigare. Eftersom det allmännasförmånsrätt är knuten till tidpunkten för verkställighet av det interimistiskabeslutet bör detta självfallet inte hävas eller förklaras ej längre gällagenom det slutliga beslutet. 1 paragrafen, som i sakligt hänseende motsvarar 4 Si utredningsförslaget, föreskrivs alt beslut om betalningssäkring skall hävas iden mån skäl för beslutet inle längre föreligger eller beslutet av annananledning inte längre bör kvarstå. 1 lagrummet behandlas till en början den situationsom uppkommer när de skäl som har legat till gmnd för beslutet ombetalningssäkring är för handen. Omständigheter kan t. ex. inträffaefter beslutstillfället som medför att gäldenärens ekonomiska förhållandenförbättras I så hög grad att någon påtaglig risk för utebliven betalning Inlelängre föreligger. Det kan också vara så att kronofogdemyndigheten har mottagiterbjuden säkerhet för betalning av fordringen. Under en fortlöpande revision kanvidare material ha kommit fram som visar att den betalningssäkrade fordringenär för stor. Avkortning av skatten eller avgiften kan även ha ägt rum efterbifall till besvärstalan. 1 nu angivna fall skall beslutet ombetalningssäkring hävas I sin helhet eller beträffande den del därsäkerhetskravet har bortfallit. 1 sistnämnda fall kommer det tidigare fattadebeslutet att avse den fordran som kvarstår. Något nytt beslut ombetalningssäkring skall således inte meddelas i detta fall. Har det tidigarebeslutet verkställts, gäller den förmånsrätt som därvid har uppkommit även ifråga om delfordringen från den dag då det ursprungliga beslutet verkställdes. Det ankommer på allmänna ombudet alt göraframställning till länsskatterätten om hävning av beslutet om betalningssäkringnär han far kännedom om att skälen för beslut har bortfallit. Beslut om betalningssäkring skall vidare hävas närbeslutet av annan anledning än nu har sagts inte längre bör kvarstå. Därmedavses främst det fallet att gäldenären vid verkställigheten visar sig saknautmätningsbar egendom. Är det uppenbart att han saknar egendom som kan tas ianspråk Prop.1978/79:28 150 ellerhar han under betalningssäkringsed uppgivit att han saknar sådan egendom skallbeslutet om betalningssäkring hävas. Fråga om hävning av beslut ombetalningssäkring på den grund alt gäldenären saknar utmätningsbar egendomuppkommer i regel endast i samband med verkställigheten av beslutet. Avnaturilga skäl kan först då konstateras om en sådan situation är för handen. något fall före verkställigheten kan slås fast att gäldenärens tillgångarinte kan tas i anspråk bör emellertid även detta förhållande leda till attbeslutet hävs. Det bör i delta sammanhang påpekas att den omständighetenatt utmätning följer på verkställd betalningssäkring naturligtvis inte skallmedföra att beslutet om betalningssäkring hävs. Om beslutet hävdes skullenämligen den förmånsrätt som det allmänna har erhållit på grund avbetalningssäkring I den lanspråktagna egendomen gå föriorad. Paragrafen, som motsvarar 5 S i utredningensförslag, innehåller bestämmelser om hur gäldenären skall underrättas om beslutom betalningssäkring. Bestämmelser om underrättelse om beslut finns i 31§ FPL. Enligt detta lagrum skall beslut varigenom rätten avgör målettillställas part genom handling som fullständigt återger beslutet ochskiljaktig mening, där sådan har förekommit. Beslut som kan överklagas skall,enligt samma bestämmelse, dessutom innehålla upplysning om vad den skalliaktta som vill anföra besvär över beslutet. Krävs särskilt tillstånd förprövning av besvär till regeringsrätten, skall kammarrättens beslut innehållauppgift härom och om de grunder på vilka sådant tillstånd meddelas. 1 31 S FPL behandlas endast beslut varigenom rättenavgör målet. I vad mån beslut, som Inte innebär atl målet avgörs, skalltillställas part framgår inte av FPL. Denna fråga far avgöras från fall tillfall och med ledning av de allmänna principerna om kommunikation i FPL. Bestämmelserna om underrättelse om beslut i FPLgäller i princip beträffande beslut om betalningssäkring. På grund av åtgärdenskaraktär föreslås emellertid i förevarande lagrum dels att beslut ombetalningssäkring skall delges gäldenären, dels att delgivningen i vissa fallfår anslå till dess alt beslutet verkställs. Delgivning av beslut om betalningssäkring, såvälinterimistiskt som slutligt beslut, skall ske enligt bestämmelserna idelgivningslagen (1970:428). Härav följer bl. a. alt det ankommer på rätten atlombesörja delgivningen. I motiveringen till 6 S i det remitterade förslagethar angetts att i enlighet med reglerna i FPL kommunikation med part i mål ombetalningssäkring far underiålas om det kan befaras att verkställigheten skulleallvarligt försvåras därigenom. Av samma skäl föreslås i förevarande lagrum atldelgivning med gäldenären av beslutet i sådana fall får anstå till förrättningför verkställighet. 1 avsaknad av den nu föreslagna regeln skulle gäldenären imånga fall få möjlighet att omintetgöra verkställigheten. 1978/79:28 151 Paragrafenmotsvaras I huvudsak av 11 S i utredningsförslaget. Lagrummets första stycke innehåller bestämmelse omatt beslut om betalningssäkring får verkställas genast. Därmed avses altverkställighet får äga rum oberoende av att gäldenären har anfört besvär motbeslutet eller att besvärstiden ännu Inte har löpt ut. Bestämmelsen bör ses motbakgmnd av betalningssäkringens karaktär av säkerhetsåtgärd. Det skall påpekasatt kammarrätt och regeringsrätten enligt 28 S FPL äger förordna att vidareåtgärd för verkställighet inte får ske. 1paragrafens andra stycke föreskrivs att verkställighet skall begäras hoskronofogdemyndigheten av allmänna ombudet. Sedanbeslut angående betalningssäkring har meddelats ankommer del på allmännaombudet att sörja för att det verkställs. Del ligger i sakens natur att begäranom verkställighet bör göras utan onödigt dröjsmål. Verkställighetenav beslut om betalningssäkring ankommer i princip på kronofogdemyndighet. Vissasärskilda uppgifter under förfarandet åvilar dock överexekutor. Myndigheternasbehörighet framgår av att betalningssäkring skall verkställas enligt deföreskrifter som gäller om utmätning för fordringen (jfr 10 och 11 SS)- Paragrafen, som i huvudsak motsvaras av 7 S iutredningens förslag, reglerar verkställigheten av beslut om betalningssäkring. Enligtparagrafen skall I fråga om verkställigheten tillämpas vad som gäller omutmätning för fordringen. Verkställigheten får dock inte äga rum i avlöningeller annan förmån som avses i 67 a och 67 d SS UL förrän dagen efter det attden har utbetalats.