prop · G203130 · 1978-12-31 00:00:00 — hälsar till alla delar detta förslag med oreserveradtillfredsslällelse, men vill påpeka all nämnden måste få betydande årligabelopp lill förfogande samt befogenhet att stödja grundforskning utankommersiell anknytning. Nämnden bör utgöra ett verkligt expertorgan varsäskanden skall kunna riktas direkt till regeringen. 3.10 Statens naturvetenskapliga forskningsråd: Det faktumatt Lunds universitels genetiska institution har en långvarig traditionbeträffande kulturväxternas genetik, innebär ingen garanii för en fortsattverksamhet med denna inriktning. NFR stöder därför utredningens förslag ominrättande av en professur i kulturväxternas genetik och förädling men vill ejta ställning lill var den nya institutionen bör placeras. Med lanke på allprofessuren Prop.1978/79:130 68 föreslås inriktas på grundläggande molekylära genetiskaaspekter borde det dock kunna övervägas att placera den vid ettmolekylärbiologiskt center som t. ex. det nya biomedicinska centret i . bör en arbetsfördelning komma till stånd så altden nu existerande växtförädlingsverksamheten vid koncentreras påproblem rörande norra och , medan den nya institutionensverksamhet anknyts till den praktiska växtförädling som utförs vid de trestora växtförädlingsanstalterna i . Som angelägna forskningsområdenför den nya institutionen nämner utredningen grundläggande arbele inomkulturväxternas cytogenetik, haploidframställning, resislensgenetik, genetiskasamband med produktionsfysiologi (t. ex. höjning av fotosynteseffektivitetenhos växtslag med låg effektivitet), kvantitativ och kvalitativ ned-ärvning medmolsvarande biomelriska analyser, saml områdena för pro-toplastfusion ochDNA-forskning (t.ex. genetisk ingenjörsteknik med hybrid-DNA). En del av dettatorde endast i ett långt tidsperspektiv kunna utnyttjas för praktiskväxtförädling, och kontakten med forskningsfronten kan härvidlag bäslupprätthållas vid olika universitetsinstitutioner. Mer angelägna problem synesvara den genetiska anpassningen till odlingsbe-tingelser som är specifika förvårt land. nära samarbete med genetiker, växtfysiologer och mikrobiologervid universitetsinstitutioner är av stor vikt. Förslaget om inrättande av en särskild nämnd förforsknings- och utvecklingsarbetet på växtförädlingens område hälsas medtillfredsställelse. Utredningen framhåller med rätta, alt nämndens huvudsyfteär atl genom samverkan förslärka svensk växtförädlings kunskaps- ochkompetensnivå. Den av växlförädlingsnämnden initierade forskningen skall varaprojeklbunden och skall i princip utföras vid en institution inom landet somär bäst lämpad härför. Nämnden bör kunna disponera avsevärda belopp,tillskjutna gemensamt av stat och jordbruksnäring, för att bekosta angelägnaforsknings- och utvecklingsprojekt. Resultaten av dessa skall vara tillgängligaför samtliga växlförädlingsförelag i landet. Ingen omfattande organisatoriskapparat föreslås knuien lill nämnden. Utredningen föreslår endasl inrättande aven kvalificerad tjänst som forskningsledare vid nämnden. skall inle ses som en konkurrenttill forskningsråden. Därav följer atl forskningsrådens ansvar förgmndläggande forskning inom området kulturväxternas genelik och förädling inleupphör eller minskas i den händelse nämnden inrättas. I nämnden bör ingårepresentanter för landels universitet, NFR, , de tre storaväxiförädlingsanstalterna, lanlbmksslyrelsen, livsmedelsverket ochjordbmksnäringen. NFR vill här betona vikten av all växtförädlingsnämnden fåren självständig ställning och att tillräckliga resurser slälls till dessförfogande. NFR anser vidare att nämnden utan dröjsmål bör inrättas så alt denkan börja sitl arbele den , så som ulredningen föreslår. 3.11 Statens centrala frökontrollanstalt: Det har ovananförts att det blir nödvändigt finna en lösning för en garanterad fortsättningav nu pågående forskningsverksamhet vid därest ettSvalöf AB inrättas. Med hänsyn till delta finner styrelsen den föreslagnaprofessuren och den därtill knuina personaluppsättningen befogad. Professurenbör inordnas under vid Sverigeslantbruksuniversitet och förläggas till , där en forskningsavdelning förkulturväxternas genetik och växtförädling inrättas. Denna bör i huvudsak Prop.1978/79:130 69 ägnas åt växtslag på trädgårdsområdet och bli den ena avtvå forskningsavdelningar i . Den andra bör förläggas lill ochomfatta den forskning på växtförädlingsområdel som ingår i Sverigesulsädesför-enings verksamhet. Organisationsformema och det inbördesförhållandet mellan de båda forskningsavdelningarna samt relationema tillövriga forskningsinstitutioner bör närmare utredas. Styrelsen instämmer med utredningen i fråga om behovet aven organisationsform för samverkan vad gäller grundläggande forskning ochutveckling samt större gemensamma projekt. Styrelsen delar utredningens meningatt den med statliga medel stödda verksamhetens resultat härvidlag bör varalillgängliga för samtliga växtförädlingsföretag i landet. En särskildväxtförädlingsnämnd torde dock ej krävas för detla. De uppgifier som skulleanförtros nämnden kan handläggas i en samarbetskommitté för växtförädling avlantbruks- och trädgårdsväxter inom försökskollegiet vid Sverigeslantbruksuniversitet. 3.12 : Förslaget om enväxtförädlingsnämnd med uppgifier av anfön slag ger växtsortnämnden anledning framföra följande synpunkter. Sedan växtförädlarrätt infördes i vårt land hardet blivit angeläget att i växtförädlingsarbetet beakta krav på sorlskiljande karaktä rer. Utvecklingen har visat att för fastställande av särskiljbarheten mellan sorter krävs alltmer avancerade undersökningsmetoder av bl. a. biologisk, biokemisk och statistisk art. Del kan bli nödvändigt att redan i det inledande förädlingsarbelet ta särskild hänsyn till och eventuellt bygga in särskiljbarhet i nya sorter likaväl som andra, eftersträvade egenskaper. Satsningen för att nå ökade kunskaper inom detta speciella område bör be med statliga medel. anser att de påtalade proble men bör beaktas redan vid planeringen inom del organ, som anförtros de uppgifier ulredningen föreslagil skola åligga växlförädlingsnämnden. Del ärdärför, enligt växlsortnämndens uppfattning, önskvärt att planeringsor ganet permanenl tillföres kompelens inom området, förslagsvis genom att del uiökas med en representant för statens utsädeskontroll. anser emellertid ej att ett nytt särskiltorgan, en växtförädlingsnämnd, behöver inrättas för ändamålet. 1 stället böruppgiftema kunna handläggas inom redan befintliga organ på jordbruksområdel,förslagsvis försökskollegiel vid eller statensråd för skogs- och jordbruksforskning. 3.13 : Prioritering inomsvensk vä.xtföräd- Ungsjörskning. Både i direktiv och utredning har man starkt tryckt på be hov alt upprusta och effektivisera forskning och utvecklingsarbele på växtförädlingens område. Tyvärr begränsar sig utredningen lill en infor maliv roll inom detla område och går egentligen aldrig in på prioriterings frågor för svenskl vidkommande. Av det som utredningen framhävt är program som framställningav hybridstråsäd, somatisk hybridisering, förädling via haploidi,DNA-hybridi-sering, meioder med myckel lång distans till praktisk exploatering.För ett litet, klimatiskt extremt beläget land med begränsade personella ochekonomiska resurser inom forskningsområdet bör denna forskningsprioriteringgrundligt ifrågasättas. Forskningsbevakningen inom ovannämnda områden ärgivetvis ytterst viktig, men förutsätter då en viss samlad kapacitet inomlandet. Vi har å andra sidan stora behov av ökad forskning inomandra av utred- Prop.1978/79:130 70 ningen nämnda områden, såsom resistensgenetik,nutritionell och livsmedelsteknisk kvalitetsproblematik samt inomklimatanpassning, sköldeteknisk och (hrig driltsekonomisk anpassning osv.Mycket av lösningama på dessa problem kommer att bli specifika för vårt klimat,varför vi inle kan lita pä atl dessa löses på annat håll. En realistisk forskningsinriktning kopplad med enobservant forskningsbevakning måste gagna svensk växtförädling bäst. Inkoppling av växljorudlingen i siörrelanlbruksvelenskapUgt sammanhang. Växtförädling kan sågas innebära att medgrundvetenskaplig, i huvudsak genetisk metodik, omforma ett odlingsmaterialefter de modeller, som framkommit genom övrig lantbruksvetenskaplig och livsmedelsteknologiskforskning. Effektiv växtförädling förutsätter därför en ovanligt storkontaktyta gentemot både grundforskning, annan målforskning och teknologi.Denna beroendeställning är reciprok, dvs. växtförädling är också i hög grad engivande part. Detta siarka behov av integrering måste beaktas ochpåverka lokaliseringen av åtminstone forskningsverksamheten inomväxtförädlingen. En eftektiv konlaklkapacilet behövs ej blott molträdgårdsvetenskap och växlskydd i . utan även mot växtodling, växlskydd,markvetenskap. maskinteknik, husdjursproduktion, ekonomi och mergrundforsk-ningsbetonad verksamhet vid och delvis även vid Röbäcksdalen. Eftektivitet kräver också optimal samordning av olikaforskningsaktiviteter. På samma sätt som Weibullsholms växtförädlingsanstalt -mer pressad av företagsekonomiska värderingar - anpassat sina investeringartill numer möjlig lanthruksvetenskaplig service på annal håll, bör även verksamhet bätire injusteras i nuvarande system. De påtagligaräntabilitetsskillnaderna de två anstaltema emellan torde delvis kunna ses motdenna bakgrund. Svensk växtförädling och i synnerhet dess forskningssektorfårej isoleras utan bör effektivt sammankopplas med övrigalantbruksvetenskapliga aktiviteter. Organisation av den långsikliga statligaväxljörädlingsforskningen. För allmän och lika kontaktyta med samtliga landets,praktiskt arbetande växt-förädlingsenheter inom jordbruk och trädgårdsnäringhar utredningen velat se en forsknings- och utvecklingsverksamhet knuien tilldet kommersiellt obundna . Detta har förnärvarande en och växtförädling med en professor ochen assistent fast företrädande vaidera ämnesområdet. Utredningens förslag innebäralt man skapar ännu en institution - för grundläggande forskning inom kulturväxternasgenetik och förädling - förlagd tili eller . vill kraftigt tillstyrka den avutredningen föreslagna förstärkningen av forskningsresurserna inomämnesområdet. En långsiktigt gynnsam utveckling av svensk växtförädling är ihög grad beroende av möjligheterna atl öppna nya vägar genom grundläggandeforskning. Härvid bör del behov av konsolidering och upprustning av den långsiktigaväxlförädlingsforskningen, som till stor del motiverat själva utredningen,utgå från redan existerande kapacitet plus annan likvärdig. Lantbruksuniversitetetvill därvid understryka betydelsen av ökad samverkan med forskning inom en radnäraliggande ämnesområden, såsom växtodling, växtnäring och resistensbiologi.Organisalionen kan här givetvis läggas upp och lokaliseras på olika säll. För ralionell koordination av denna verksamhet, för atl ejskapa onödigi många koniaklkanaler för den prakliska växtförädlingen samt föratl ga- Prop.1978/79:130 71 rantera fullgod grundundervisning och forskarutbildningbör så mycket som möjligl av långsiktig växtförädlingsforskning läggas in i enenda enhet. Grunden bör härvid vara den nuvarande vid . Med ytterligare resurser koncentreradtill institutionen vore det härvid realistiskt att enligt mall från växtskyddetskapa en Ultuna- och en Alnarpsdel. En plan, som väl ansluter sig till både behov ochnuvarande organisation, vore alt bygga ut avdelningen för växtförädling med enprofessur så att korsbefruktande och självbefruktande växtslag fick var sinforsknings-inriktad förelrädare. På analogt sätt borde avdelningen för genetikfå sin särställning gentemot övrig universitetsgenetik markerad genom att inriktaspå kulturväxternas (och husdjurens) genetik även här med två företrädare. Idetta fall skulle dessa specialiseras i evolutions- och genanalytisk genetik,dvs. i mycket klassisk genetik, å ena sidan samt tillämpad genetik på cellnivå,dvs. genom-, kromosom- och genmanipulation, å den andra. Om dessa områden tillfördes resurser enligt ulredningensförslag - två professurer, varav den ena den adjungerade professuren iväxtförädlingsteori vid , en docentur, en forskarassistentsamt biträdespersonal, assislenttimmar och driftkoslnadsanslag - skulle eninriktning både mot klassisk genetik och de nya forskningsområden som nämnls avulredningen bli möjlig. Frågan om hur institutionens personal lämpligen lokaliserasi landet bör avgöras genom förhandlingar mellan ochberörda förädlingsföretag. En möjlighet vore att till lokaliseraresistensgenetik samt genetik kring perenna. i synnerhei vegetativt förökadeväxtslag. I anslutning härtill bör en del av resursförstärkningen tillförasden resistensbiologiska forskningen. För förstärkningen vid finns redanlokalbehov tillfredsställt, vid bör den samordnas med växtskyddetsresisiensbiologiska avdelning. Fördelarna med en organisatorisk friställning ochsammanföring av långsiktig, statlig växtförädlingsforskning skulle ej blottligga i en förenklad kontaktyta på lika villkor för den prakliskaväxtförädlingen oavsett om denna satsar på export eller på inland. Den skulleinom viss budgetram kunna täcka och bevaka ett vidare fält och fungera merkontinuerligt. Ett u-landsuppdrag för professor stör med nuvarande ochutredningens system allvarligt hela verksamheten från forskning, meningsfull sysselsättningför teknisk personal fram till undervisning. En kommersiellt hell obunden enhet av tillräckligdimension skulle även. som tidigare nämnls, underlätta formema för nordisksamverkan, då just upphovsmannarätten visal sig vara den största stötestenenför samordning av aktiviteter. Här är problemet lika oberoende av om den praktisktengagerade växtförädlingen har att konkurrera inom landet eller inom ellstörre, men fortfarande nalurligt odlingsområde såsom hela i viss månär. Även undervisning och biståndsverksamhet skulle få enbätire organisationsenhet att anknytas till, särskilt om nuvarande system medpraklikför-läggning för olika kaiegorier av studerande lill de prakliskaväxtförädlings-anstalterna bibehålles även som personell kontakt- ochrekryteringsform. Genom enhelens storlek skulle temporära personalbytenantingen mellan forskning och praktisk växtförädling inom landet eller medandra nordiska länder respektive biståndsländer lättare kunna genomföras utanatl löpande verksamhet helt måste stanna av. Initiering ochfinansiering av grundforskning och närliggande tillämpningar är en uppgift somi försia Prop.1978/79:130 72 hand bör åvila forskningsråden. Del vore olyckligt alt vidsidan av statens råd för skogs- och jordbruksforskning bygga upp ytterligareett organ och därmed splittra planering och resursfördelning på ifrågavarandeområde. För samordning och initiering av praktisk växtförädling kan ettsärskilt organ vara behövligt. vill emellertid även härerinra om det starka behov av integrering av växtförädling med praktisk forsknings-och försöksverksamhel inom växtodling, växlskydd, husdjursproduktion m. m. somföreligger. Dessa verksamheter ligger inom lantbruksuniversitetetsansvarsområde. Universitetels slyrelse har haft ett övergripandeansvar även för växtförädlingen genom att faslställa forskningsprogram förstatsundersiödd sådan verksamhet och alt yttra sig om anslagsframställningarna. berörda förhållanden har lett lantbruksuniversitetettill den uppfattningen att ett för och statens råd för skogs-och jordbruksforskning gemensamt organ bör inrättas med ungefär densammansättning som ulredningen förordat för växtförädlingsnämnden. Därigenomskulle nödvändig samordning kunna ske mellan lantbruksvetenskaplig forsknings-och försöksverksamhel saml växtförädling. Som utredningen föreslagit böradministration och förvaltning av särskilda medel åvila lantbruksuniversitetet.Detta bör även handlägga beredningsarbetet. Den kraftfulla satsning påforsknings- och utvecklingsarbele, som behövs för att skapa enförädlingsverksamhel inriktad såväl mot exportsidan som mol inhemska behov,kräver dessulom alt betydande finansiella medel slälls till förfogande förändamålei. 3.14 i kompletterandeyttrande: Lokalisering. Modern växtförädling i i-ländema karakteriseras alltmerav en blandhus-hållning. Tendensen är så mycket mer intressant, som den iEuropa vuxit fram ur renl privata initiativ och i hela och Australienur renl statliga engagemang. Utvecklingsarbetet och här framför allt den merlångsiktiga forskningen har stannat kvar vid och vid upprustning knutits tilluniversiteten. Den rutinmässiga växtförädlingen har på samma sätt koncentreratstill utpräglat kommersiella enheter och detla särskilt sedan upphovsmannarätttillerkänts för framställning av nya sorter. Denna nästan universella lösning ulifrån två hell olikautgångspunkier måste rimligtvis ha någon ralionell förklaring. Del är främsttvå faktorer, som här spelat in. Den ena beror på strävan all inle knyta destatliga engagemangen lill en eller få av flera prakliskaväxlförädlingsenheter, som behöver assistans av olika slag i fråga ommetodutveckling, analyskapacitet elc. Man vill ej a priori vinkla sitt slöd.Den andra faktorn beror på atl praktisk växtförädling, om i behov av sådanislöd (jfr här Sveriges utsädesförenings tidigare självständighetssträvanden),alltid finner sin logiska kontakt med de forskande enheierna, medan dessa harmyckel svårare alt förutse de kontakter, den behöver. Växtförädlingsforskningenhar därför organisatoriskt större behov att sammankopplas med andraforskningsområden än lill den praktiska växtförädlingen. Detta sammanhängermed alt växtförädlingsforskningen har behov av en så ovanligt bred kontaktytamot andra forskningsområden för sina impulser. Det räcker ej med andra agrara,horlonoma eller skogliga forskningsgebit utan även livsmedelsteknologi och sågott som samtliga naturvetenskapliga grundläggande ämnen. Del är symtomatiskt,att man i sällan skiljer ut växtförädlama vid universiteten i egnainstitutioner eller arbetsgrupper utan integrerar dem med växtpatologi,frökontroll, marklära, etc. Det finns faktiskt blott ett en- Prop.1978/79:130 73 da, större undantag från inlegralionsregeln och det ärPlant Breeding Inslilute i , , där mycket avancerad forskningdirekl kopplats samman med sortframslällning. Detla undanlag är dock endaslskenbart, då institutionen ligger i en universitetsstad med alla dessdirektkontakter. Skulle man lära av dess organisaioriska erfarenheler,lyder allt på atl av staten understödd växtförädlingsforskning helt börförläggas lill universiteten. Del syns då logiskt all här koppla den tillSveriges , vars kapacitet måste på områdelbedömas alltför knapp. är i hög grad reciprok, då gjordaeller möjliga växlförädlingsinsalser i hög grad påverkar odlingsintensilel,sådd, skötsel, skörd och fortsatt beredning av råvaran. Många forskningsområdenskulle dessutom kunna arbeta vida effektivare, om man hade tillgång tillbeställning av speciella genolyper för studier av problem från fotosyntes, vianäringsupptagning, växtföljdsproblem, jordpackning till skördetekniska frågor. Den hopkoppling av växtförädling med annan forskning vidlantbruksuniversitetet som alltså bedöms som lämplig kan bäst tillgodoses omväxtförädlingsforskningen i sin helhet förlades till . Särskilt viktigär denna koncentration för undervisning och gemensami apparalutnyttjande. Om detta av olika skäl inte är möjligt ulan de nyaresursema byggs upp i önskar framhålla atten lokalisering till är alt föredra framför annan lokalisering iSydsverige. Följande förhållande lalar enligt uppfattning fördetla ställningstagande. Självständighetengentemot och likabehandlingen av samtliga tre dominerande förädlingsföretag -, och - bör kunna bästbevaras om den grundläggande växtförädlingsforskningen förläggs till . Den nya verksamheten kan vid Alnarplätt knytas lill befintliga administration där. Annan möjliglokalisering i sydväsira betyder alt ännu en administrativ enhet skapasinom det redan starkt decentraliserade . Vid förläggning lill vinnesäven att växlförädlingsforskningen kan hålla mycket nära kontakt med viktigadelar av lantbruksuniversitetels övriga forskningsområden. Vid finnssålunda resisiensbiologiska forskning---------------------- .Vid finns även växtskyddsinsti- tutionens avdelningar för programbunden forskning inemalologi och viro logi. Även närkontakl med mera tillämpade forskningsområden kansom be kant vinnas i . med avdelning ar inom köksväxtodling, frukt- och bärodling samt prydnadsväxtodling ------ . I anslutning till denna institution finns växthusodling och stor erfa renhel därför koncentrerad på detta område. Vidare byggs en fylolron som lält kan utökas. Vid finns även förlivsmedelstek nik ----- . Denbilrädande professom i växlmateriallära och hans medarbetare vid institutionenför landskapsplanering är även av intresse. Direkt kontakt kan också nås medhusdjursforskningen genom verksamheten vid södra husdjursförsöksdislriktet.Denna forskning är av intresse vid testning av olika växlmaterials dietiska ochtoxikologiska egenskaper. kan nämnas alt försök för närvarandepågår med rapsfrö och glukosinulat- Prop.1978/79:130 74 Samverkan kan även etableras medjordbrukssidan via södra jordbruksförsöksdislriktet. Detta har omfattandeverksamhet förlagd till . Enligt tidigare riksdagsbeslut kommer ävenhela dess verksamhei atl flyllas från Ugerup i län tillAlnarp. I detla sammanhang bör även nämnas att institutionen förlantbrukets byggnadsteknik bedriver till Alnarp förlagd, omfattande forsknmgrörande programstyrd klimatreglering i växthus och lagerlokaler. Såväldirektkontakt med denna forskning som utnyttjande av institutionens sakkunskapinom klimatregleringens område - ljus. temperatur, fuktighet, COj-halt osv. -bör vara av intresse för växtförädlingsforskningen. En förläggning avväxlförädlingsverksamhel lill i nära koniaki med forskningen inom köks-och prydnadsväxtodling kan komma att stimulera den nu underdimensioneradesvenska förädlingen av köksväxter. Utan att kunna göra jämförelser medlokaltillgången vid andra alt. bör här framhållas alt kan slälla lokaler lill förfogande lorden planeradeverksamheten. I försia hand finns då 640 m kontors- och laboratorieutrymmentillgängliga i byggnad . Denna har tidigare disponerats av . Lokalerna renoverades för ca två årsedan. De rymmer 10 kontorsrum. 3 laboratorier, kök, disk- och lunchrum,förråd samt gift- och kylrum. Ytterligare byggnader finns också. Av kanske mindre betydelse men ändåviktigt atl framhålla är att en förläggning av växtförädlingsforskningen tillAlnarp ger mycket korta avstånd till den stora forskningspotentialen i Lundsamt lill genbanken vid Siora Råby utanför . En (brskare med bostad iLundaområdet bör lätt kunna skifta arbetsplats . 1 della avseendeger flexiblare och bekvämare lösningsmöjligheter än en förläggning tillSvalöv. Liknande förhållanden gäller för kontaktema via medlantbruksuniversitets forskningsresurser vid . 3.15 : Ulredningen har lagit siktepå en förstärkning av grundforskningen inom växtförädlingens område lillförmån för den samlade svenska växtförädlingen. Härför har utredningenföreslagit atl en professur och genelik ochförädling inrättas. Föreningen vill tillstyrka att detta kommer till stånd. synpunkt synes dock de resurser som utredningen menat bör ställastill förfogande för detta ändamål alllför små mot bakgrund av vad utredningenanfört i fråga om de omfattande uppgifter som skall lösas av denna funklion.Utredningen har föreslagit att institutionen skall lokaliseras till Alnarpeller . Föreningen anser att det är absolut nödvändigt att den nyainstitutionen lokaliseras i direkt anslutning till en växtförädlingsanstaltantingen således i eller i . har berörts de starkaskäl som lalar för att den tillämpade växtförädlingsforskningen - så som denförutsatts i det nya företaget i - måste intimt samarbeta på ort ochställe med den prakliska växtförädlingsverksamheten. Detta gäller i lika höggrad den föreslagna .