prop · G203187 · 1978-12-31 00:00:00 — i framhåller emellertid att entillständsprövning av nytillkommande leder inte kan genomföras med hänsyn tilllänsstyrelsens begränsade resurser. Mol denna bakgrund saml att tillständsprövningenligt min mening kan vara ett alltför omfattande styrinstrument avser jag aninbegripa frägan om hur en forisaii uibyggnad av vandringsleder i fjällvärldenbör samordnas i del uppdrag jag i del följande föreslår skall ges lillnaturvärdsverkel. Vad gäller frägan om att inrätta fjällpalruller iytterligare minsl ett län är jag inte nu beredd alt la siällning. Enligi minmening bör frågan övervägas ytterligare. Jag avser därför att senare föreslåregeringen atl ge nalurvårdsverket i uppdrag att bl.a. genomföra enutvärdering av den verksamhei som pågår i . Jag är inte heller nu beredd atl föreslä all manförsöksvis bemannar fjällpalrullerna med vapenfria ijänsteplikliga. Flertaletremissinsianser har uiialai sig kriliskl moi utredningens förslag i dellaavseende, bl.a. mol bakgrund av att kravet på kunskap och erfarenhet knappastkan tillgodoses med hänsyn lill den korta tjänslgöringsliden. Jag anseremellerlid all frägan är värd all prövas ytterligare. uppdragbör därför även omfatta en bedömning av lämplighelen alt bemanna fjällpalrullernamed vapenfria Ijänsteplikliga. Jag har i denna fråga haft samråd med chefen förförsvarsdepartementet. Den väderservice som ges inom fjällregionen måsteväsentligt förbättras, konstaterar ulredningen. En mer detaljeradområdesindelning är önskvärd, liksom en siörre åtskillnad mellanväderprognoserna för dalgångar och kalfjäll. För att erhälla denna mertillfredsställande vädertjänst i fjällen är enligt utredningens meningbetydande resursförstärkningar nödvändiga. Med hänsyn lill den pågående (K 1977:01)har inle ulredningen lagl fram nägot konkrei organisaiionsförslag för väderijänsteni fjällen. Vissa riktlinjer förordas emellerlid. Utredningen menar sälunda atlSMHI bör vara den centrala myndighei som ansvarar för den civila vädertjänsteni fjällen, att prognoser skall kunna ges under veckans med minst trerapporter , all prognosområdel bör delas i flera ansvarsområden samtatt ett forsknings- och ulvecklingsarbete måste garanteras. Vidare föreslår utredningen all nälel avobservationsslationer pä högfjället utvidgas. Ett lilläggsnäl omfattande elvasiaiioner i fjällterräng bör upprällas. Invesleringskoslnaden inkl. utbildningav viss personal beräknas till . och kosinaden för tvä månadersobservationsljänst till . Lokalradions väderservice bör enligtulredningen kompletteras med mer detaljerade prognoser över åtta telefonsvarareför vardera , , södra och mellerslaJämllandsfjällen, norra Prop.1978/79:187 12 landsfjällen, , ,och . För all påbörja denna verksamheti och krävs atl en meteorologtjänst tillförsväderkontorel i . Lavinforskningen och lavinkunskapen företer väsenlligabrisler enligt utredningen. bör fä resurser för forskning i snökunskap ochlavinfrågor saml för atl pröva möjligheterna att påbörja prognostjänsl för laviner,medverka i viss utbildning m. m. Ulredningen beräknar erforderliga resurserlill . Behovei av bättre väderljänsl understryks av flertaletremissinstanser. Eftersom SMHLs framtida organisaiion f. n. är under uiredningvill institutet inte lämna något konkret organisaiionsförslag beträffandefjällväder-tjänsternas placering, ansvarsområden och bemanning. Frågor rörande väderijänsten i Ijällvärlden är enligt minmening en angelägen uppgift för fjällsäkerhetsrädel. Fjällbesökare som ärdåligt informerade om eventuella väderomslag utsätter sig för betydanderisker. Jag delar emellertid RRV:s synpunki att en analys behöver göras avvilka vädersituationer som erfarenhetsmässigt kan leda lill fjällolyckor ochsom därför behöver förulses. Först därefier kan ställning tas till utredningensförslag. Fjällsäkerhelsrådel bör ansvara för atl en sådan analys genomförs.Vidare anserjag alt man med hänsyn lill den pågående inte nukan lämna några förslag i fräga om hur den framlida väderijänsten i fjällen börorganiseras. Jag instämmer emellerlid i SMHLs synpunki att atl föregripaulredningen boren viss förbättring av prognosarbetet för och Härjedalenkunna ske genom att meteorologer från på uppdragsbasis anlilas kommandevintersäsong för atl förstärka den militära väderijänsten i Östersund.Därigenom skulle prognoser kunna ges även och ochdistribueras bl. a. genom telefonsvarare. Under förutsättning atl statenanvisar vissa medel för en utökad väderljänsl på kommer även Jämtlandsläns landsting i enlighet med beslut att stödja verksamhetenekonomiskt. Delta tillgodoser enligt min mening det krav man bör ställa pä deregionala intressenternas uppslutning, mot bakgrund av att satsningen lillsvidare uteslutande sker på en region i fjällvärlden. Jag beräknar deterforderliga statliga bidragel för en säsongs försöksverksamhel till 75 000 kr.och förutsätter att och chefen för flygvapnet kan träffa överenskommelsebeiräffande de prakliska förutsällningarna. Jag har i dessa frågor haft samrådmed cheferna för försvars- och kommunikationsdepartementen. Jag förutsätter vidare atl beaktar de avfjällsäkerhetsutredningen pålalade förhållandena och lämnade förslagen.Fjällsäkerhetsrådet bör ä sin sida följa utvecklingen beträffande väderijänsteni Qällvärlden. Det bör bl. a. ankomma på rådel att medverka till att framtidaförbättrade väderprognoser får en god spridning i massmedia. Prop.1978/79:187 13 Utredningen har föreslagit alt nälel avobservationsslationer pä högfjället ulvidgas. har därvid framhållil attett mera okonvenlionelll grepp avseende väderobservalioner kunde vara äv värde.Mot bakgrund av att vinden är den utslagsgivande väderfaktorn föreslårinslilulel atl medel beviljas för atl omgående uireda och utpröva ett systemmed automatiska vindgivare, som kan ersätta eller komplettera det avutredningen avgivna förslaget. Enligt min mening vore det värdefullt alt prövaden av anvisade vägen, inle minsl mol bakgrund av atl kostnaderna förobservationerna därigenom skulle kunna begränsas. Jag beräknar efter samrådmed chefen för att . bör ställas tillSMHLs förfogande för en försia etapp innehållande ulvärdering av apparallyperoch rekognosering saml en systemanalys. Vad beträffar frågan om laviner och lavinforskningansluter jag mig till uppfattningen all vissa insatser mäsle göras. Det böremellertid ankomma på fjällsäkerhetsrädel all avgöra var insatserna bäst behövsoch pröva medelsbehovel. Jag förutsätter alt fjällsäkerhetsrådet vid dessabedömningar uppmärksammar den kompetens i fråga om laviner och lavinforskningsom finns på vid universilel. Del är utredningens bedömning att lämpligt ulformadesambandsmedel för talkommunikation eller nödsändning i avsevärd grad ökarsäkerheten i fjällvärlden. Sambandsbehoven för fjällsäkerheten bör enligtutredningen så långl möjligl lösas genom en vidare uibyggnad av de befintligasystem som polisen ansvarar för och använder i fjällräddningsarbetet. Deltamotiveras av såväl lekniska som ekonomiska förhållanden. En fortsatt siudie-ochförsöksverksamhet erfordras emellerlid för all fastställa de kompletteringarmed andra syslem som från effektivitets- och kostnadssynpunkt kan vara aktuellapä . Utredningen menar att bärbar radiokommunikalionsutrustninginle är lämplig för den vanlige fjällluristen. De höga krav pä tillförlitlighetsom måste ställas uppfylls inte av denna typ av utrustning. 1 försia hand bör satsningarna göras på fasl installeradesambandsmedel längs priorilerade leder. Där så är ekonomiskt motiverat börenligt utredningen telefoner väljas, i övrigt radiotelefoner iredan etablerade radionät. Den långsiktiga målsättningen bör vara atlhjälptelefoner finns pä ett avständ av minsl 5 och högsl från varandra,beroende på terrängförhållandena. Ett betydande antal telefoner finns redanutplacerade. Utredningen beräknar att en behövlig komplettering i enlighet medrikspolisstyrelsens planer medför investeringskostnader om ca 2,5 milj. kr.Utredningen bedömer del vidare som angeläget att ges ökaderesurser i syfte att säkerslälla ett effektivt underhåll av de trådan- Prop.1978/79:187 14 underhällskostnaderöverstiger vida abonnemangsiniäklerna och . krävs enligt ulredningenför atl leleverkel skall kompenseras härför. Ulredningen tinser att nödsändare av den typ som användsav civilflyget erbjuder en intressant möjlighel att höja fjällsäkerhelen.Huvudmannen bör enligt ulredningen utreda frägan vidare. Flertalet remissinsianser instämmer i ulredningensuppfattning om sambandels belydelse för fjällsäkerhelen, liksom de förslagulredningen lämnal i delta avseende. Vad gäller sambandsmedlen i fjällvärlden bör enligt minmening behoven tillfredsslällas genom en vidare uibyggnad av de syslem sompolisen ansvarar för och använder i fjällräddningsarbelet. Det bör sålundaankomma på att efter samråd med fjällsäkerhelsrådel mot bakgrundav tillgängligt ekonomiski utrymme göra de avvägningar som behövs för altförbättra fjällsäkerhelen genom en fortsalt utbyggnad av sambandsmedlen. Även vad gäller sambandsmedel i övrigt måste höga krav påtillförlitlighet ställas. Bärbar radiokommunikalionsutrustning torde knappastuppfylla della krav. Däremoi kan den typ av nödsändare som används avcivilflygel erbjuda vissa möjligheter alt höja fjällsäkerhelen. Jag anserdärför i likhel med ulredningen att bör följa den vidareutvecklingen av denna fråga. Med hänvisning till vad jag här har anfört hemställerjagatt regeringen föreslår all 1. bemyndigaregeringen all inrälla ett fjällsäkerhelsråd, 2. godkänna deriktlinjer jag i övrigi har förordat för ansvaret rörande fjällsäkerhelen ochdärmed sammanhängande frågor. Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägandenoch beslutar att genom proposiiion föreslä all aniaga de förslag somföredraganden har lagt fram. 1978/79:187 ''"S"' HUVUDMANNASKAPET FÖR FJÄLLSÄKERHETEN M. Betänkandet avgivet av fjällsäkerhetsutredningen Prop.1978/79: 187 5 otatarAdet ooh chofan för jordbnilcsdaparteaentst G«noa beslut den 9 åars I97S bsfflyndlade rsserlngenchefen att tillkalla on anrslclld utredare aeduppdrag att utreda trigan oa huvudaannaajcap i'är TJll-s,.Ocerhtiten a.a. i saot att besluta oa nakinuni, exporter, selcraterare ooh annat bltrilde ätutrednlnien, stöd ar beayndlfjandet tilUcallads 20 mara 1976 bos sdreklldutredare generalen ,-;ren. Utrednln(r«D har antagit naanet rjällsäkerhetsutrednlngen. Att lAsoa experter biträda utredningen förordnades den 2Ccsars 1976 konaulentea , departeaentseelcroterareti HikanBoberg, avdalningaohefen . 7rceaan, kanellceicre-teraren ThoaaaGustafsson, förete statsastaorolo£;en , överingenJären , byrälngenjören , Intendenten oohdirektoren . Att vara sekreterare ät utredningen förordnades aanLiadae polisintendenten . Chefen för har till utredningen för beaktande vid utredningen* genomförande av sin uppgift over-laomat följande skrivelsen frdn AB Teleplan avseende raddningaradio i fja.llområde, frän arbetsgruppen för översyn av den polisiärafjall-riiddningens organisation a.m., ang&ende en-k.itmaterial, avseende Infomatioti tillall-in;:'nheten före fJällvistelaa, frin E. , , angiende vissaa.ikerhets-frigor kring det rörligs friluftulivet saat frfin , ?Jiirdhundra antriende lodellför fjdlletug*. Prop.1978/79:187 4 Till utredningen har frin lanlbruksstyrelsen förbeaktande överlunnata förslag till radlosyatea for rennäringen. Utredningen har frAn ayndigtaeter, or.canisatloner ooh enskildamottagit an rad froastt.llnincar 1 fr&gor inoa ut-redninoens iunnosoaride. experten har avgivit ett siirskiltyttrande, soa bifoia. utredningen överlkanar h;itmed sitt betänkande "Uuvudaanna-okapet för fJällsakerheten a.it." ntredningsna uppdrag iir daxned slutfört. Skrivelse till statsrådet ooh chefen för 1.2 Huviidmannaakap, ansvarsförhållanden m.m. 16 l.J Fjällsäkerhetens olikaansvarsområden 18 1.3.3Leder och anläggningar 221,5-4 Nyttjande av fjällområden 23 1.3.7 Utrustning 25 1.4 Kostnader 26 2 UTREDNINGSUPPDRAGETM.M, 27 2.1 Direktiv 2.1,1 Grunddirektiv 2.1-2 Tilläggsdirektiv 2.2 Utredningensuppgift m.m. 51 2.3.5Arbetsformer i övrigt 37 1978/79:187 6 3.2.4 Norsk-svensk samverkansöverenskommelse 46 3.5 Fysisk riksplanering m.m. 47 3.5.1 Riksdagsbehandlingoch beslut 49 5.3.1 Fortsatt utveckling 50 3.5.1 Kompletterande anmärkningar 51 5.4 Primära rekreationsområden 55 5.4.2 Riksdagsbehandlingoch beslut 53 5.4.5 Fortsatt utredning 55 3.5.1 Riksdagsbehandlingoch beslut 60 5.6.3 Riksdagsbehandlingoch beslut 64 3.6.1 Riksdagsbehandlingoch beslut i>6 3.7 Vissaytterligare frågor 69 3.7.2 1974:Radiokommunikationer 70 5.7.5 1975: Materiel till fjällräddningen 72 3.7.4 1976: Fjällräddning - Fjällsäkerhet 72 3.7.5 1977: Utredningom fjällsäkerheten 74 3.8.1 Enkät angående polisverksamheten 77 5.8.1 Översyn av allmän ordningsstadga 78 NUVARANDE FÖRHÅLLANDEN 80 4.1.3 Övrigt fjällsäkerhetsarbete 85 4.2.2.1 Organisation m.m, -- 4.2.2.2 Utrustning -9 4.2.2.5 Utbildning 90 4.2.2.5 Uppdrag 91 4.2.5 Fjällsäkerhet i övrigt .2 4.2.3.1 Kontroll av leder m.m. '}2 4.3 Sverigesmeteorologiska och hydrologiska (1.5.1 Organisation och arbetsuppgifter 95 4.3.5 Väderinformationvia massmedia m.m. 97 4.5-4 100 10a 10'? 4.5 iOi 4.5-1 Historik 4.5-2 Leder och anläggningari fjällen 4.5-5 Information ochutbildning 4.5-4 Reseverksamhet XO" 4.5-5 Vädertjänst tq? 4.6.1 Historik -_10 4.6.2 Organisation j7 4.6.5 Fjällverksamhet it.q 4.7.2 Fjällområdetsnyttjande 4.7.5 Fjällsäkerhet 4.3 Länsstyrelser och kommuner m.m. i fjällänen 4.3.2 Lantbruksnämnderna m.m. 4.S.5 K ommun e m a Prop.1978/79:187 8 4.9 Övriga organisationer 130 4.9.2 turistråd 151 4.9.5 132 ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG 154 5.1.2Huvudpunkter för olika verksamhetsområden 156 5.1.3 Grundsyn beträffandesaraverkan och 5.1.4 Särskilda överväganden 142 5.1.5 Vissa uppgifter 143 5.2 Nyttjande av fjällområden 147 5.3 Leder och anläggningar 154 5.3.2.2 Övemattningsstugor 157 5.3.2.5 Kåtor 157 5.3.2.4 Raststugor (vindskydd) 158 5.3.3 Planerade anläggningsir I58 5.3.4 Överväganden och förslag I60 5.3.4.2 Leder och anordningar vid dessa I63 5.4 Informationoch utbildning 182 5.4.2 Informationens innehåll 183 5.4.5 Speciella informationsområden I84 5.5.2.2 Allmanna kartor 201 5.5.2.5 Särtryck/Specialkartor 204 5.5.3 Erfarenheter samt synpunkter och forslag 207 5.5.5.2 Aktualitet 207 5.5.5.5 Den ekonomiska kartan 209 5.5.5.'! Den topografiska kartan 209 5.5.5.5 Sammanföringav kartverksamheten 213 5.6.2Överväganden och förslag till säker- 5.7.1Samband i fjällsäkerhetssammanhang 255 5.7.2Möjliga sambandsmedel i fjällvärlden 234 5.7.3Krav på dambandsmedel förfjällsäkerhets- 5.7.4 I fjällområdet förefintligasambandssystem 237 5.7.4-4 Flanerad utbyggnad av polisens 5.7.4.5 Privatradio (PR-radio) 244 5.7.5 Nya system tänkbara förfjällsäkerhets- samband 245 5.7.5.2 Rennäringensradiosystem 251 5.7.5.5 () 252 5.7.6 Till utredningen framförda synpunkter 5'.7.7" Sammanfattning och förslag 260 5.8 Utrustning 265 5.8.1 Personlig utrustning 265 Prop.1978/79: 187 ° 5.8.2 Kontroll av fjälLutrustning m.m. 267 HUVUDMANNASKAP OCH ANSVARSFÖRDELNING M.M 273 6.2.1 Huvudmannaskapets innebörd 274 6.2.2 Anknytning till myndighet eller 6.2.3 Val av myndighet 276 6.2.3.2 277 6.2.3.5 Utredningens ställningstagande 280 6.2.4 Principaltemativ för val avmyndighet 280 6.2.5 Altemativ 1. Huvudmannaskapet uppdrages åt en förefintlig myndighet, engagerad i fjällsäkerhetsarbetet 280 6.2.5.2 Samverkansgrupp Fjällsäkerhet 291 6.2.6 Altemativ 2. Huvudmannaskapetför läggs till ett fristående organ med kanslifunktionen knuten till en före fintlig myndighet engagerad i fjäll- säkerhetsarbetet 284 6.2.7 Val av altemativ för huvudmannaskapet 286 6.3 Ansvars- och arbetsfördelning 289 6.3.2 Huvudansvarighetför olika områden av fjällsäkerheten 290 6.4 Regional och lokal samordning och samverkan 294 6.5 Samordning Fjällräddning - Fjällsäkerhet 300 6.6 Sammanfattning 502 KOSTNADER 504 Prop.1978/79:187 11 A Batteridriven hjälpradiotelefon, Vålåstugan i B;1 B Radioutrustning, i Jämtlandslän 3:2 C Vandringa leder som omfattas av statligt huvud raannaskap i fjällområdet m.ra. (teckenförkla ring, se bil. D Vandringsleder och obrutna fjällområden ra.m. inom Kopparbergs- ooh Jämtlandslän B:4 E Vandringsleder och obrutna fjällområden m.m. inom Jämtlands- ochVästerbottens län B: 5 F Vandrings leder ooh obrutna fjällområden m.m. G Polisdistrikt med fjällräddningsorganisation 3:7 H Observationsstationer i fjällområdet 3:8 H:1 Stationsförteckningmed observationstider m.m. B:9 J Polisens fjällradiosystem m.a. K Polisens fjällradiosystemm.m. K:1 Princip förpolisradiosystemets funktion i L Utbyggnad av hjälptelefonerlängs del av Kungsleden i B;15 M: 1 Förteckning över fjällanläggningar m.m. i (karta i) B:16 H:2 Förteckning över fjällanläggningar m.m. i (karta 2) B: 23 M:3 Förteckning över fjällanläggningar m.m. i (karta 5) B: 27 M:4 Förteckning över fjällanläggningar m.m. i (kajrta 4) B: 52 Prop.1978/79:187 13 1 Fjällräddningsuppdrag m.m. inom fjällrädd- ningstjänsten undertiden I.I.1965 ---- 2 Exempel på centrala väderrapporter B: 57 5 Exempel på sammanställning avvädret i fjäll- trakterna på de meteorologiska stationerna B:40 4 Beläggningen påSTF:3 stugor och övriga anläggningar åren 1976 1977 B:42 5 Besöksfrekvensenpå fjäll- och turiststationer åren 1976 1977 3:43 6 Sa.mman3tällningöver olyckor med dödlig utgång i fjällen 1916-1966 3:44 7 Sammanställningav uppgifter om vissa fjäll-olyokor.under åren 1972-1976 B: 53 8 Sammanställningöver räddningsuppdrag inom polisdistrikt åren 1970 9 Särskilt yttrande av experten 10 Förteckning överhjälptelefoner i fjällvärlden B: 106 11 Sammanfattningav projektledaren överstelöjtnanten delgjort angående 12 Sammanställningöver utbetalda ersättningar till civil f jällrädclningspersonal budgetåren76/7778/79 B: 110 13 Medel förlokal utbildning utbildningsåren 78/79 B:111 1.2 Huvudmannaskap, ansvarsförhållanden m.m. 1.5 Fjällsäkerhetens olika verksamhets områden 1.3.2 Information och utbildning 1.5.5 Leder och anläggningar 1.5.4 Nyttjande av fjällområden Prop.1978/79:187 16 Mot bakgrund av utredningens direktiv ooh en redogörelse förutredningens arbetssätt (kap.2), en historik (kap. 3)och en nulägesöversikt beträffande fjällsäkerhetsarbetethos de viktigaste i detta arbete verksamma myndighetema och organisationema ävensom f jjillräddningen(kap. 4) redovisar utredningen sina överväganden och förslag(kap. 5 ooh 6). I huvudsak innebär dessa vadsom sammanfattas hämedan. Onder femårsperioden1973-77 omkom vid olyckor i vägtrafiken 5745 personer, vid olyckor med fritidsbåtar5l8 personer och i fjällolyckor 22 personer. Generellt är de ätgärder för fjä.llsäkerhet och fjällräddning, som kännetecknasde nämnda fem åren och utmärkerdagsläget, omfattande och ändamålsenliga, präglade av stark ansvarskänsla och kunnighet ooh i väsentliga avseenden motsvarande sitt syfte. Utvecklingen gåremellertid vidare. I olika avseenden börförbättringar av fjällsäkerheten genomföras (kap. 5). Vad som främst erfordras ären effektiv samordning och en ökadsamverkan på grundval av en klar ansvars- ocharbetsfördelning (kap. 6). 1.2 HUVUDMANNASKAP, ANSVAESFÖRHÄLLANBEN M.M. I angivet syfte redovisar utredningen en grundsyn (kap.5-1 P 5.1.3) och föreslår ett huvudmannaskap för fjällsäkerheten, enansvars- och arbetsfördelning mellan huvudintressenternai fjällsäkerhetsarbetet och samverkansformer på centralt, regionalt och lokalt plsui (kap. 6). Huvudmannaskapet böranknytas till en '. 'öref intl ig, i säkerhetsarbetet engafrerad myndighet. Utredningenhar övervägt anknytning till och till . Det sistnämnda förordas. För valet av huvud-man står tvåprincipiellt olika möjligheter öppna: att huvudmannaskapet uppdrages åt någon förefintlig myndighet (alternativ 1) eller axt detforläggs till ett fristående organ med kanslifunktionen anknuten till en förefintlig rayndighet. I förra fallet bör huvudmannaskapet uppdras åt statens naturvårdsverkoch samverkan främst genomföras inom en samverkansgrupp Fjällsäkerhet. Isenare fallet bör ett fjällsäkerhetsråd tillkomma med kanslifunktionen förlagd till . Församverkan i rådet bör väsentligen gälla gamma principer som i förra fallet avaetts för samverksans-gruppen. Utredningen har noggrant prövat de två alternativen. Båda är tänkbara. Den särskildautredaren och två av utredningens experter förordar alternativ 1, sju av utredningens experter förordar alternativ 2. Ett förslag till ansvars- och arbetsfördelning i central instans framläggs, hänfört till olika verksamheter. Det anger också vilka den förviss verksamhet huvudansvarige avsetts samverka med i första och andra hand. Huvudansvarig för samordning och samverkan ävensom förinformation och utbildning föreslås huvudmannen vara, d.v.s. natuvårdsverkets alternativt fjällaäkerhetsrådet. Huvudansvarig beträffande nyttjandet av fjällvärlden och för leder med anslutande anordningar och anläggningar föreslås naturvårdsverketvara -det svarar ju redan nu () förledsysteraet under statligt huvudmannaskap. Huvudansvarig för samband och församordning med fjällräddningen avses vara. föreslås varahuvudansvarig för vädertjänsten inklusive klimatologiskforskning om främst snö- och lavin- 1978/79:187 13 För utrustnings frågor förväntas Friluftsfrämjandetsom huvudansvarig. i ettvart av de fyra fjällänen föreslås få till uppgift att regionalt ansvara för samordning och samverkan avseende fjällsäkerheten. börsjälv fä avgöra var inom organisation den angivna uppgiftenskall handhas, vilka myndigheter och organisationer o.s.v. den närmaste böromfatta och i vilka former den bör genomföras. Kommunerna inom fjällregionenföreslås sammanhålla och samordna det lokala fjällsäkerhetsarbetetinom kommunen. Detta bör ske antingen genom förefintliga organ eller genom en särskilt bildad fjällsäkerhetskcmmitté. 3 FJÄLLSÄKERHETENS OLIKA VERKSAMHETSOMRIdEN I fråga om förbättringar iolika, avseenden inom fjällsäkerheten redovisar utredningen förstvissa grunder ooh principiella synpunkter (kap. 5.1 ) °ch sedan sina överväganden och förslaginom de väsentligaste fackmässiga verksamhetsområdena av betydelse för fjällsäkerheten, nämligen avseende nyttjande av fjällområden (kap. 5.2) leder och anläggningar (kap. 5.3) information och utbildning (kap.5.4 och 5.5) väder (kap. 5.6) samband (kap. 5.7)utrustning (kap. 5-8) En hundraprocentig säkerhetär lika litet möjlig inom fjällvärlden som inom vägtrafiken,på sjön och i luften. I strävan efter enså hög säkerhetsgrad som möjligt blir det frågaom 1978/79: 187 en serie avvägningar.Huvudmannen skall ha huvndansvaret i samverkan härvidlag. Avvägningens riktighet mellan riskeroch säkerhet tillkommer det statsmakternaoch ytterst allmänheten att pröva (p. Med skärpa fastslås att ansvaret förden egna fjällsäkerheten först och sist tillkommer denenskilde. Samhället måste emellertid ta ansvaret för att den enskilde blir informerad om detta sittpersonliga ansvar och vad detta innebär.Fjällsäkerheten är en gemensam sak för den enskilde och samhället (p. 1.5.2 Information och utbildning Det är då naturligt att information och utbildning (kap. 5-4; jfr p. 5.1.2) måste ges en primärroll i fjällsäkerhetsarbetet. En av de främstaåtgärdema för att uppnå en förbättrad fjällsäkerhet utgörsav en effektiv informations- och utbildningsverksamhet. En kraftig förstärkning ochvidgning av pågående arbete erfordras. Behovet häravär särskiltangeläget. Detta motiverar särskilda åtgärder . Som viktigaste åtgärd nu föreslås en f,jäll,3äk£rhet_s£anipan under budgetåren 1978/79 och 1979/80. För att utan omgång vara möjlig bör kampanjen i första hand anknyta till den pågående verksamheter och ha karaktären av en vidgning av denna. Dettagäller såväl pågående information från de fyra huvudintresenternas(Svenska TuristföreingerB , , och )sida scm pågående utbildning i de två frivilliga organisationernas regi.Därtill bör komma en broschyr - "fjälivettbroschyT"-för vidsträckt spridning och en anslutandeaffisch i engagerande utförande. Med den synnerliga genomslagskraft som TV och radio har är angeläget med såväl myndighetsinformation 3 1978179. Prop.1978/79:187 °