prop · G203100 · 1978-12-31 00:00:00 — 1975/76: 182, InU 1975/76:46, rskr 1975/76:405) skapas resurser för utbildning och information medanledning av medbestämmande-len och utbildning av de anställdas styrelserepresentanter.På samma sätt ger staten även stöd förforskning i arbetslivsfrågor och för gmndfi-nansiering av ettforskningsinstitut, centrum för arbetslivsfrågor, numera benämntarbetslivscentrum. Forskningen inom detta område är en viktig del i arbetet med att demokratisera arbetslivetoch intresset är stort bland praktikeroch forskare. Detla tar sig uttryck bl. a. i det ökande anlalet projektansökningar som kommer in tillarbetarskyddsfonden. (A 1977:01) som har till uppgift atl göra en översyn av lagen (1974: 12) om anställningsskydd, studerar f. n. hurde olika normsystemen (anställningsskyddslagen och kollektivavtal inom området)påverkar rörligheten på arbetsmarknaden. Frågan är f. n. svårbedömd och kommittén har därför fått bemyndigandeatt göra en brett upplagdundersökning av fillämpningen av gällande rätt. En annan viklig fråga gälleranställningsskyddet vid permitteringar och de ekonomiska frågor som kan förknippas med en utvidgning av gällandeskyddsregler. Kommittén arbetar dock efter en tidplan som medger avlämnande avett delbetänkande i dessa frågorföre . Därefter återstår en allmän, företrädesvis teknisköversyn av lagstiftningen. 1978/79:100 Bilaga 15 103 Den nyaarbetsmiljölagen trädde i kraft . Lagens tillkomst har föregåttsav en intensiv arbelsmiljödebatt . Det lokala skyddsarbetetpå arbetsplatserna har intensifierats. Genom lagändringar iden då gällande arbetarskyddslagen stärktes skyddsombudens ochskyddskommittéernas ställning och genom arbelsmiljölagen har denna utvecklingfortsatt. a. har de fått ökade möjligheter att medverka redan påplaneringsstadiet och skyddsombuden har fått slörre möjligheter alt ingripa mot ensamarbete. Arbetsmiljölageninnefattar ålgärder mot alla slag av hälso- och säkerhetsrisker - såvälfysiska som psykiska - som anknyter till arbetsmiljön. Jämfört med tidigare lagstiftning är tillämpningsområdet utvidgat till att omfattai princip alll arbete som utförs av arbetstagare. Det omfattar nu ocksåbl.a. familjejordbruk, ensamföretagare, försvaret samt elever fr. o. m.grundskolans årskurs 7. Informationen om den nya arbetsmiljölagstiftningen harnått ut till ett mycket stort antal människor.Arbetsmarknadsdepartementets broschyr omlagen som bl. innehåller lagtext med kommentarer har tryckts i 1,1 milj. exemplar. Dessutom hararbetarskyddsstyrelsen i samråd med arbetsmarknadensparter och andra intressenter bedrivit en omfattande informationskampanj kring den nya lagstiftningen.Delta bör ge skyddsombud, fackliga representanter, anställda, eleveroch alla andra som berörs av förändringarnagoda möjligheter att få kännedom om lagstiftningens syfte och innehåll. Fr.o.m. år 1979kommer förbättrad statistik som underlag för bl.a. forskning,föreskriftsarbete och fältverksamhet att tas fram ur det nya informationssystemetför arbetsskador. 1 proposition(1978/79: 73) om åtgärder för arbetshandikappade har förelagtsförslag om åtgärder för att bl. a. förhindra utslagning från arbetsmarknaden.Insatser för att förbättra anpassning och förhindra utslagning måstesättas in redan på ett tidigt stadium. Här ger även arbetsmiljölagen ökademöjligheter. Den sladgar nämligen bl. a. att det åligger arbetsgivare att tahänsyn till arbetstagarens särskilda fömtsättningar för arbetet. Vid arbetets planläggning och anordnandeskall således beaktas att människors förutsättningar att utföra arbeteär olika. som obligatoriskt avsattesav vinstmedel för till företagsanknutna arbetsmiljöfonder hade den 31oktober 1978 drygt 1,9 miljarder kr.tagits i anspråk för arbetsmiljöinvesteringar. Exempel på sådana åtgärder ärförbättring av ventilation och bullerdäm-pande åtgärder. De särskildastimulansåtgärdema för arbetsmiljöförbättringar förlängdes vid 1977/78 årsriksmöte till att gälla även för att därefter upphöra. Vid utgången av hade lånegarantiertecknats för 245 milj. kr. har på regeringensuppdrag utvärderat systemet. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 104 Regeringen har för avsikt att tillsätta enutredning med uppdrag atl bl. a. se över de små och medelstora företagensmöjligheter att inom ramen för befintliga kreditmöjligheter klara av sinaarbetsmiljöinvesteringar. Uiredningen (A1976:01) om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamhelenförbereder f. n. ett delbetänkande. Betänkandet kommer att innehålla förslagom hur den yrkesmedicinska verksamheten bör byggas ut. Utredningen (A1977:03) om yrkesinspektionens distriktsindelning utvärderar erfarenhetema avgällande distriktsindelning och väntas lämna de förslag somutvärderingen ger anledning till. Bl.a. frågornaom samordning av arbetstidsreglerna i allmänna arbetstidslagen och arbetsmiljölagen samt införandet avbestämmelser som begränsar dygnsarbetstiden behandlas av utredningen (A1978:03) av vissa arbetstidsfrågor.Utredningens arbete beräknas pågå . Förbättringen avarbetsmiljön måste fortsätta. gäller det att fastställa föreskrifter pågrundval av arbetsmiljölagens övergripande bestämmelser och att föra utlagens intentioner i praktisk tillämpning. tillförs därförkraftigt ökade resurser. Verket föreslås få 67 nya tjänster. Skyddsaspekten vartidigare ett av de starkaste motiven för att genom lagstiftninggenomföra arbetstidsreformer. har en arbetstidsförkortningalltmer kommit att framstå som en möjlighet att åstadkomma enstandardförbättring för löntagarna. De reformer som har genomförts eller förberettsunder ;970-talet har dels varit generella och dels selektiva. Exempel påallmänna arbetstidsförkortningar är den lagstadgade 40-tim-mars arbetsveckansamt den fr. o. m. gällande rätten till fem veckors semesterledighet. Särlösningar har hittillsmotiverats främst utifrån arbetets art och den enskilde arbetstagarensförhållanden. Genom avtal mellanarbetsmarknadens parter har också viktiga arbetsfidsreformer uppnåtts. I strävan attförändra arbetslivet och den reguljära arbetsmarknaden för nya gmpper avarbetstagare har motiven för arbetstidsreformer delvis ändrat karaktär. Genomlagstiftning och avtal har en individuell anpassning av arbetstidernaför vissa gmpper möjliggjorts. Så är fallet med deltidspen-sioneringsreformensom trädde i kraft . Reformen medför dels attarbetstagare som uppnått kan trappa ned sin arbetstid, dels att flerpersoner kan vara kvar i arbetslivet. utnyttjar drygt 40000arbetstagare möjligheten till deltidspensionering. Vidare möjliggör denlagstadgade rätten till ledighet för studier en kombination av arbete ochvidareutbildning. Föratt främja de familjepolitiska målen utvidgas fr. o. m. den 1januari 1979 den lagstadgade rätten till reducerad arbetstid för småbarnsföräldrar. Den vidgade ledigheten för vård av barn ärföre- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 105 nad med rätten att återgå i förvärvsarbete i sammautsträckning som före ledigheten. För att skapaöverblick över pågående ändringar i arbetstidsfrågor och ta initiativ tillanalyser av fömtsättningar för och effekter av kommande generellaarbetstidsförkortningar tillsattes delegationen (A 1974:09) för arbetstidsfrågor. I delegationen ärarbetsmarknadens huvudorganisationerföreträdda. Inriktningen av delegationens fortsatta arbete bygger på remissbehandlingen av den under våren1976 presenterade rapporten (SOU 1976: 34) Kortare arbetstid När? I och med att dennya semesterlagen trädde i kraft förlängdessemesterledigheten . Lagen har givit långtgående förbättringarför bl. a. deltids- och korttidsanställda samt de nytillträdande påarbetsmarknaden. tillsatte regeringen en ny semesterkommitté (A1977:02) med uppgift att bl. a. undersöka möjligheterna att utvidga rättenatt tjäna in semester vid arbetslöshet, arbetsmarknadsutbildning m.m. Kommittén skall också undersöka i vilken utsträckning fondsystembehöver inrättas för administration och betalning av semesterlön. Andra frågoravser möjligheterna att överfora semester vid byte av anställning och rätt att tjänain semester vid föräldraledighet med särskildföräldrapenning. Utredningen av vissaarbetstidsfrågor skall bl.a., som tidigare berörts, samordna arbetstidsreglerna i den allmännaarbetstidslagen och i arbetsmiljölagensamt utreda frågan om införande av bestämmelser som begränsardygnsarbetstiden. För att målet arbeteåt alla skall kunna förverkligas behövs bl.a. särskilda sysselsättnings-och arbetsmarknadspolitiska insatser för arbetshandikappade.Möjlighetema för arbetshandikappade att få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden är dock nära förbundna med efterfrågan på arbetskraft totalt sett isamhället. Fömtom platsförmedlande åtgärder krävs ofta yrkesinriktadrehabilitering och andra arbetsförberedande åtgärder men också insatser föratt anpassa arbetet till individens fömtsättningar. En rad olika åtgärder står tillarbetsförmedlingens förfogande för arbetsförbere-delse, arbetsplacering,anpassning av arbetet m. m. I propositionen1978/79:73 som föranletts av förslag från sysselsättningsutredningen idelbetänkandet (SOU 1978: 14) Arbete åt handikappade har riksdagenförelagts förslag om åtgärder för att förbättra arbetshandikappades möjligheteratt få och behålla arbete. En gmndläggande tanke bakom dessa förslag är attinsatsema för de arbetshandikappade i allt högre grad måste inriktas motåtgärder som är förlagda till arbetsplatserna på den reguljära arbetsmarknaden. I enlighet medriksdagens beslut med anledning av propositionen(1977/78: 30) om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabi- Prop.1978/79:100 Bilaga 15 106 lilering m.m. har dåvarande chefen förarbetsmarknadsdepartementet tillkallat en organisationskommitté (A 1978:04) för denyrkesinriktade rehabiliteringen m.m. (NYR). Efter förslag avsysselsättningsutredningen som vidareutvecklats av NYR i rapporten (Ds A 1978: 3)har NYR lämnat förslag om huvudmannaskap ochorganisafion inom den yrkesinriktade rehabiliteringen m. m. På gmndval av detta har iproposilionen1978/79:73 föreslagits en ny samordnad organisation för den yrkesinriktaderehabiliteringen genom inrättande av inomarbetsmarknadsverket. Förslaget innebär alt det i varje län underlänsarbetsnämnden skall finnas ett eller flera , som haransvar för väglednings- och rehabiliteringsinsatser, såväl i institutionell miljö som påträningsplatser på den reguljära arbetsmarknaden. I propositionen ges ocksåförslag om en ny anställningsform, anställning med lönebidrag, som skall ersätta detnuvarande arkivarbetet och den halv-skyddade sysselsättningen. Svårigheterna förungdomar atl få arbete drabbar i särskilt hög grad ungdomar med arbetshandikapp. Särskildainsatser föreslås därför i syfte att öka deras möjligheter att få arbete. Därtill föreslåsförstärkningar av arbetsförmedlingens resurser samt av olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder såsom arbelshjälpmedel och företagsulbildning somsyftar till att stödja de arbetshandikappade på arbetsmarknaden. Trots den kraftigautbyggnad som under en följd av år har genomförts av olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder finns fortfarande behov av den särskildastödform, som näringshjälp till egen rörelse utgör. Detta konstaterade utredningen (A 1975:02) omnäringshjälp i sitt betänkande (SOU 1977:22)Arbete med näringshjälp. Flertalet remissinstanser uttalar sig för attnäringshjälpen bibehålls som arbetsmarknadspolitisk stödform samt att den förstärks. I den nämnda propositionenföreslås bl. a. att näringshjälp i form av lån skall kunna utgå med högrebelopp än . Vidare föreslås enfortsatt ökning av antalet platser i halvskyddad sysselsättning samt vissaförbättringar av stödet till motorfordon för handikappade. Trots insatserna föratt i allt högre grad finna lösningar på den reguljära arbetsmarknadenkommer skyddad sysselsättning i olika former ändå att vara nödvändig föratt bl. a. värna om de gravt handikappades rätt till avlönat arbete. Behovetav skyddad sysselsättning har förstärkts av den svaga efterfrågan på arbelskrafl totalt settsom rått . I december 1977antog förslag till ny organisation för skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering m.m. (prop. 1977/78:30, AU 1977/78: 16, rskr 1977/78: 74). Den nya organisationen för skyddatarbete innebär bl. a. att verkstäderför skyddat arbete, kontorsarbelscentraler, industriellaberedskapsarbeten och hemarbete samordnas under regionala stiftelser medlandstingskommunerna och staten som stiftelsebildare. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 107 Kostnaderna för verksamheten övertas hell avstaten fömtsatt alt avräkning kan ske gentemol annan statsunderstödd kommunalverksamhet. En central stiftelse kommer att överta huvuddelen av de funktionersom åvilar AMS, kommunförbunden m.fl. centrala organ. En organisationskommitté(A 1978:02) för skyddat arbete arbelar med genomförandet av den nyaorganisationen som beräknas träda i kraft tidigasl den 1 januari 1980.Sammanlagt berörs mer än 27000 anställda. 1977/78 Utgift 73594048 1978/79 Anslag 85742000 1979/80 Förslag 109535000 Arbetarskyddsstyrelsen ärcentral myndighet för arbetarskydds- och ar-belstidsfrågor, däri inbegripetarbelsmedicinska frågor och frågor rörande den centrala tillsynen påarbetsplatserna enligt produklkontrollagstift-ningen. Styrelsen ärchefsmyndighet för yrkesinspektionen. Arbetarskyddsstyrelsenleds av en slyrelse. Denna utgörs av en generaldirektör, en överdirektör ochnio ledamöter som representerar bl.a. parterna på arbetsmarknaden. Inomstyrelsen finns tre avdelningar, nämligen tillsynsavdelningen, arbelsmedicinskaavdelningen och administrativa avdelningen. Inkomsler, som redovisaspå driftbudgetens inkomstsida under Uppbörd i statens verksamhei, /80 till . (1978/79 till . En planmässig uppbyggnadav arbetarskyddsverket pågår. Utbyggnaden bör fortsätta mot det mål somangetts av regering och riksdag i samband med atl arbelsmiljölagen antogs. Detär med nuvarande resurser inte möjligt att leva upp till den höga ambitionsnivåsom den nya arbetsmiljölagstiftningen innebär. Alternativen med nedskärningarär orealistiska. En nedskäming med tvåprocent skulle i hög grad gå ut över verk samheten vid tillsynsavdelningen och arbelsmedicinska avdelningen. Pris-och löneomräkning m. m. Tillsynsavdelningenbehöver förstärkas kraftigt om avdelningen skall kunna fullgöra de åtagandensom arbetsmiljölagen innebär. För samordning och effektivering avyrkesinspektionens verksamhet samt verksamheten inom avdelningen i frågor somberör yrkesinspektionens arbele måste samordningsseklionen förstärkas kraftigtoch ombildas till byrå. Byråerna och enheien för medicinska och sociala frågorbehöver förstärkas med ijänster för främst utarbetande och uppföljning avkungörelser. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 108 Beräknad ändring 1979/80 Handläggande personal Övrig personal (+ 40000) (791 000) (+ 264000) Vissa kostnader för utbildning av företagsläkare i social- Information m. m. på (+ 300000) Uppdragsverksamhet m. m. miologiska delen av enheten för medicinska ochsociala frågor bör särskiljas och bilda en egen sektion. Totalt beräknas behovetinom avdelningen till en byråchef, en avdelningsdirektör, 17 byrådirektörer,en förste byråsekreterare, fem assistenter och fyraassistenter/kansliskrivare. kan åtta extra tjänster dras in (+4081500 kr. Arbelsmedicinskaavdelningen behöver förstärkas för att möjliggöra ytterligare forskning ochutbildning på arbetsmiljöområdet. Vid avdelningen iStockholm behöver sektionen för yrkesdermatologi tillföras en professorstjänst.Den medicinska enheten i övrigt bör också få ökade resurser. Den kemiskaenheten behöver ytterligare resurser för bl.a. metodutveckling. På den tekniskaenheten behövs förstärkning när det gäller frågor rörandemetodstandardisering, dammätning, ventilafion och värme samt för tekniskolycksfallsforskning. I fråga om arbetsfysiologiska enheten erfordras resurserför lungfysiologi och ergonomi. På den arbetspsykologiska enheten behövs enkraftig förstärkning för främst den psykosoci-ala men även för denpsykofysiologiska verksamheten. Prop.1978/79:100 Bilaga 15 109 giska enheten bör tillföras resurser bl.a. för områdetgenotoxicitet. Vidarbelsmedicinska filialen i behövs en viss utbyggnad. Den kemiska enheten bör förstärkas bl.a. förutveckling av analysmetoder. På den tekniskaenheten behövs resurser för forskning rörande l.ex. buller orsakat avventilationsutmstning. Inom ramen för arbetsfysiologiska enhetens område måste förstärkning till för främstfält verksamheten. Dämtöver behövs en tjänst för verkstäderna vidfilialen. Totalt beräknas behovet av tjänster inom avdelningentill en professor, en avdelningsdirektör, tre laboratorer varav en i ställetför en förste laboratorieläkare, tio forskningsassistenter varav en istället för en förste avdelningsingenjör, tolv förste forskningsingenjörer, fyraförste avdelnings-ingenjörer varav en i stället för en avdelningsingenjör, en intendent,en ingenjör, femassistenter varav en i stället för en laboratorieassistent, en förste instrumentmakare, fyralaboratorieassistenter varav tre i stället för institutionsbiträden ochett institutionsbiträde. kan 16 extra tjänster dras in. Administrativa avdelningen har inte byggts ut såatt den kan leva upp till de krav på administrationen somverkets expansion i övrigt har med fört. För löpande arbetsuppgifter är avdelningen därför beroende av ett stort antal tjänster utanför stat. Det ärnödvändigt att nu bygga upp en fast organisation. Som styrelsen tidigare framhållit är det angeläget att perso nalsektionen omvandlas till en byrå. Satsningen på biblioteks- och doku mentationsfunktionen bör fortsätta.Ytterligare resurser behövs också för bl.a. handläggning av ärenden om särskilda arbetarskyddsprojekt inom kanslibyrån samt för drifts- ochekonomifunktionerna. Den nya lagstift ningen inom arbetsmiljöområdetställer stora krav på lagbyrån, som bör ut ökas. Även planeringsbyrån,arbetsfidsbyrån och informationssektionen behöver förstärkas. Internationella sekretariatet föreslås omvandlat till en fristående sektion. Totalt beräknas behovet av tjänster inom avdelningenfill en byråchef, tvåavdelningsdirektörer, fem byrådirektörer, sju förste byråsekreterare, en verkstadsingenjör, en faktor, tvåbyråassistenter, sex assistenter, en biblioteksassistent,en förrådsförvaltare, nio assistenter/kansliskrivare, en bilförare, enförrådsförman, en tekniker och en förrådsman. kan 27 extratjänster dras in. Till detta kommer att 13 tjänster för det nyainformationssystemet om arbetsskador, för vilka medel beräknats för innevarandebudgetår, bör omvandlastill extra ordinarie (+4291 500 kr. Förextra personal, arvodering av lärare inom arbetarskyddsslyrel sen, m. m., reseersättningar, expenser,information m.m. på arbetarskyd dets område, personalutbildning ochtillhandahållande av författningstryck behövs ytteriigare medel (+15028000 kr. 1978/79:100 Bilaga 15 110 Den planmässigautbyggnaden av arbetarskyddsverket har möjliggjort starktökade insatser för att förbättra arbetsmiljön. Antalet tjänster vid arbetarskyddsstyrelsen harfördubblats /72.Styrelsen har medel motsvarande 538 tjänster. Dessutom har styrelsen betydligt mer än IOO personer somavlönas genom forskningsanslag m. m. Arbetsmiljödebattenunder 1970-taIet har gjort människorna mer medvetna om riskerna iarbetsmiljön. Därmed har också kraven på förbättringar ökat. Genom den nyaarbetsmiljölagstiftningen som trädde i kraft den harbättre fömtsättningar skapats för att förbättra arbetsmiljön. Arbetarskyddsstyrelsenfår ökade uppgifter och befogenheter bl. a. genom atttillämpningsområdet har utökats samt genom de nya reglerna om förhandsbedömning och fullföljd av talan. Behovet av samarbetemellan forsknings- och tillsynsfunktionerna är mycket stort. Forskningen inomslyrelsen är av väsentlig betydelse bl.a. som underlag för föreskriftsarbetet. Den förbättradestafistik som fr. o. m. kommer att tas fram genom det nyainformationssystemet om arbetsskador bedöms bli av stort värde för såvälforskningen och föreskriftsarbetet som den fältverksamhet som utförs avyrkesinspektionen. Även externa intressenter, l.ex. fackförbund,branschorganisationer och tillverkarebedöms ha intresse av de uppgifter som kommer att kunna erhållas ur systemet. När den nyalagstiftningen nu har trätt i kraft krävs en mängd föreskrifter för att föra utlagens intentioner i praktisk tillämpning. Arbetarskyddsstyrelsen har isamarbete med arbetsmarknadens parter gjort en noggrann inventering avönskemålen om nya föreskrifter och fastställt en plan för fö-reskriftsarbetel. Jag förordar motdenna bakgrund en fortsalt uibyggnad av arbetarskyddsstyrelsen. Förstärkningen böromfatta 20 nya tjänster. Genom särskildaanvisningar för arbetarskyddsstyrelsens budgetarbete anmodades styrelseni att redovisa visst underlag belräffande tillsynsavdelningenoch dess verksamhet. Med anledning härav framhåller styrelsen att denplanmässiga utbyggnaden av tillsynsavdelningen som pågått under hela1970-talet måste fortsätta. Jag delar styrelsens uppfattning och har därförberäknat medel för tio nya tjänster pk tillsynsavdelningen. Av de nya tjänstemaavser sju tjänster för handläggare och tre tjänster för biträden. Behovet av samordningoch ledning av de 19 yrkesinspektionsdistrikten ökar starkt. a. behövernya arbetsmetoder utvecklas, genomföras och utvärderas. Jag ser det därför sombetydelsefullt att den nuvarande samordningssektionen omvandlas tillbyrå och att en tjänst som byråchef inrättas. I övrigt är handläggartjänstemaavsedda för främst utarbetande och uppföljning av styrelsens föreskrifter.Resursförstärkningarna omfattar därvid en ökad satsning på bl.a. utarbetande av föreskrifter rö- 1978/79:100 Bilaga 15 111 rande hygieniska gränsvärden för hälsofarliga ämnen samtpå psykosociala frågor. Enav tjänstema för övrig personal skall vara s. k. utvecklings-tjänst. Forskningen vid denarbelsmedicinska avdelningen förstärks. Jag beräknar medel för fem nya tjänster,varav fyra för handläggare. Dessa ökade resurser bör bl.a. göra det möjligt för avdelningen att ytterligareöka samarbetet medlillsynsavdelningen när det gäller att ta fram underlag för föreskriftsarbetet. Metodutvecklingen bör ävendetta budgetår tillföras förstärkningar.Vidgningen av arbetsmiljöbegreppet tillatt omfatta även psykosociala frågormotiverar tillskott av resurser. En av tjänsterna avser förstärkning avavdelningens filial i . Den administrativaavdelningen har fått starkt ökade uppgifter under arbetarskyddsverkets utbyggnadsperiod. Denöversyn av organisationen som inletts genomen förstudie i samarbeie med statskontoret är därför av stort värde. Förutsättningarna att avlasta denadministrativa avdelningen genom attdecentralisera bl. a. ekonomi- och personalärenden bör studeras noga. Det ärdärför viktigt att den inledda organisationsöversynen fullföljs. Efter samråd med chefen för ekonomi- ochbudgetdepartemenlen avser jag inomkorl föreslå regeringen att uppdra åt arbetarskyddsstyrelsen att i samarbete med statskontoret genomföra dennaorganisationsöversyn. 1 avvaktan påresultatet av denna är jag för nästa budgetår endast beredd att förorda altavdelningen tillförs fem nya tjänster, varav en för handläggare.Handläggartjänsten är avsedd för utbildning av främsl företagshälsovårdspersonalvid filialen i . Samtliga nya tjänster avses ersätta extra tjänster vidavdelningen. Sammanfattningsvisberäknarjag medel för 20 nya tjänster vid arbetarskyddsstyrelsen, varav tiovid tillsynsavdelningen, fem vid arbelsmedicinska avdelningen och fem vid denadministrativa avdelningen. Jag har vidare beräknai ökade medel för bl. a. utveckling ochdrifl av det nya informationssystemet om arbetsskador liksom förpersonalutbildning. Förutom det löpande raiionaliseringsarbeiei bör ikostnadsbesparande syfte möjligheterna att avgiftsbelägga verkets typgranskning ochförhandsgranskning av ritningar bedömas närmare. Arbetarskyddsstyrelsen börinkomma med de förslag som en sådan bedömning kan föranleda. Jag räknar i detta sammanhangmed atl ett ökat samutnytljande av vissa instmment m. m. skall kunna komma tillstånd när styrelsen flyttar in i de nya lokalerna i Västra skogen i .