prop · G203160 · 1978-12-31 00:00:00 — Ytterligare en förutsättning föravdragsrätt är att föreningen m.m. har godkänts av finansministern som berättigad att mottaga gåvor med verkan' att gåvobeloppetblir avdragsgillt för givaren. I ett årligt cirkulärfrån skattedepartementet uppräknas de föreningar m.m. som är godkändaför det föregående året. Ansökanom godkärjiande skall inges före det kalenderår godkännandetskall avse. Beslut fattas efter yttrande av ligningsrådet (). Cirkuläret upptar inemot 900 föreningarm.m. De godkända föreningarna m.m. kan efter deras ändamål indelas iföljande huvudgrupper. Prop.1978/79:160 112 a) Sociala och humanitäraändamål, t.ex. Danska Röda Korset, samt olika stiftelser för gamla och föreningarsom utövar ungdomsarbete. b) Ändamål avseende utbildning, t.ex. skolor och universitet och utgivande avstipendier i anknytning härtill. c) Idrottsliga ändamål, t.ex. detdsmska idrottsförbundet och en rad specialförbund under detta. d) Religiösa ändamål, t.ex. enrad lokala frikyrkor. e) Sjukdomsbekämpandeändamål, t.ex. landsföreningarna för giktens och cancerns bekämpande. f) Historiskt-kulturella ändamål, t.ex. museer och histo riska föreningar. g) Andra ändamål. Vid prövningen avansökning om godkännande fästsstor vikt vid att gåvomedlen inte skall kunna användas påobehörigt sätt. Organisationen skall sålunda vara öppenför sn vidare krets, styrelsen skallutses genom val av medlemmarna, räkenskapernaskall i behörig ordning revideras, medlen skalli händelse av organisationens upplösning tillfalla ett annat lika kvalificerat ändamål. Enligt dansk skatterättutgör gåvor i princip skattepliktig inkomst för mottagarna. De särskildaskattskyldighetsreglerna för allmännyttiga organisationer medför emellertid ofta att dessa antingen är helt undantagna från skattskyldighet eller att de inte behöver inräkna gåvor i sin skattepliktiga inkomst. Avdragsrätten synes i.ntemedföra några särskilda- praktiska svårigheter i taxeringsarbetet. Enligt en grov uppskattning som gjorts utnyttjas avdrags- Prop.1978/79:160 113 rätten av 30 000 - 40 000 personer.De sammanlagda avdragen 1975 har skattats till ca 20 milj. Dkr. I syfte främst att förenkla skattelagstiftningen har en utredning som enav flera åtgärder föreslagitatt avdragsrätten för gåvor tillideella ändamål skall avskaffas. Avdrag för gåvor kan medges vid den statliga inkomstbeskattningenmen däremot inte vid den kommunala. Avdragsreglerna gällergåvor för främjande av försvaret, understödjandeav personer som blivit lidande genom kriget samt främjande av vetenskap eller konst. till staten att användas förfrämjande av försvaret fåravdras utan särskilt beslut eller tillstånd av myndighet eller särskilda villkor. Avdragsrätt för gåva för understödjandeav personer som blivit lidande genom kriget förutsätter att finansministerietbeslutat att gåvor till samfundet, inrättningen eller stiftelsen i fråga medföravdragsrätt. Sådant beslut är tidsbegränsat och kan meddelas på ansökan av denmottagande organisationen. Avdrag för gåva för främjande av vetenskap eller konst medges efter tillstånd av finansministeriet på givarens ansökan.Såvitt avser staten, universiteteller annan högskola krävs inget särskiltgodkännande beträffande mottagaren. När mottagaren är annan organisation krävs att dess egentliga syfte är att understödjavetenskap eller konst samt att den godkäntsav finansministeriet. Yttrande inhämtashärvid från en särskildnämnd. Medlemmarna i denna utgörs av en tjänstemani finansministeriet som ordförande samttvå tjänstemän i ochtvå ytterligare medlemmar av vilka denena väljs 8 micsdagrn 1978179. Prop.1978/79:160 114 av och den andra av statens centralkommissionför konst. Avdragsrätten är begränsadtill gåvor om minst 3 000 och högst 100 000 mark (en mark = ung. Dåavdragsrätt föreligger beskattas inte mottagaren. Gåvogivare som yrkar avdrag bör foga kvitto pågåvan till sin deklaration. I de fallden mottagande organisationen skall godkännasav finansministeriet åläggs den i beslutet att föreutgången av februari till ministerietinkomma med detaljerad utredning överde gåvor som mottagits under föregåendekalenderår samt användningen av medlen. Några särskilda praktiska svårighetereller andra problem förknippade med avdragsrätten synes inte ha förekommit. uppgick antalet avdragsgilla gåvor till allmännyttigtändamål till ca 500. Ändringari den gällande lagstiftningen övervägs inte. Genom lagBtif~r_Lng infördes avdragsrätt vid inkomsttaxeringen för gåvor tillallmännyttiga organisationer. Reglernahar därefter ändrats i väsentligahänseenden. Avdrag medges förgåvor till tre olika grupper av mottagandeorganisationer. I grupp 1 ingårorganisationer som utövar verksamhet av följande slag - välgörenhet genomatt exempelvis hjälpa behövande, offer förolyckor eller katastrofer, e.d. - uppfostran ochutbildning; det skall här vara fråga om verksamhet som kan sägas bygga påfrivilliga insatser. Begreppet "uppfostran och utbildning" synes haen vid om- 1978/79:160 115 fattning, så hör t.ex. även amatöridrott hit, - vetenskaplig forskning, - socialt inriktad verksamhet i vidare bemärkelse. Hit hör t.ex. organisationer som bedriverhälsovård i före byggande eller vårdande syfte, sjukhem som drivsutan vinstintresse, cancer-, tbc- och andra sjukdomsbekämpande organisationer. Avdrag medges ej om organisationen har till syfte attskapa trivsel och förströelse (exempelvis kamratföreningar),Avdrag medges inte heller för gåvor till organisationer med politiska syften elleryrkessammanslutningar eller organisationer som utövar professionell idrott. I fråga om religiösa sammanslutningar medges avdrag för bidrag till den del av verksamheten som bygger på lek-mannanedverkan eller som avser underhåll av byggnader förgudstjänster och liknande. Avdrag medgesinte för bidrag till prästlöner eller för finansieringen av den kyrkliga verksamheten över huvud taget. Grupp 2 avser organisationer som uppfyller kraven under 1och som dessutom uppfyller vissa ytterligare villkor. Hit hör t.ex. organisationer som har till uppgift attbedriva familjerådgivning eller att skydda barn ochungdom. Ytterligare organisationer som hörhit är ungdomsrörelser (typ scouter), folkbildnings- och understödsföreningarsamt föreningar för hjälp och uppehälle åt yngrearbetare och hjälp åt utlänningar. La Fondation de utgör grupp 5. Det är en central stiftelse som tar emotpengar från fysiska eller juridiska personer,vilka överlämnas för att användas förhumanitära, kulturella eller eljest allmännyttiga ändamål. Vissa allmänna regler gäller föravdragsrätten. Sålunda medges avdrag bara för rent benefika överföringar. Någonmotprestation får alltså inte förekomma.Avdrag medges t.ex. för gåvor till organisationer som verkar för ut- Prop.1978/79:160 116 Däremot kan föräldrar inte få avdrag förskolavgifter som avser barnens skolgång. Avdrag medges inte bara för gåvor som ges direkt till själva organisationen utan även lörinsamlingsgåvor (en tidning samlar in medel för visst ändamål). Ave.i naturagåvorkan ges med avdragsrätt. Avdragsrätt föreligger inte förgåvor till företag som driver verksamheten i affärsmässiga formeräven om verksamheten som sådan är av ovanangivet slag (exempelvis forskning). Genomgående krävs vidare att den mottagande organisationen är öppen och attden utövar sin verksamhet i . Däre.mot behöverorganisationen ej vara fransk. Avdragsrättenomfattar gåvor från både fysiskaoch juridiska personer. För skattskyldiga som driverindustri, handel, hantverk, jordbruk eller annan näringsverksamhet kan avdrag medges med högst en promille av omsättningen eller bruttointäkterna.Por dessa grupper, som ofta är företag, medges avdraget redan vid beräkningen av inkomsten av förvärvsverksamheten(omkostnadsavdrag). För andra skattskyldiga (bl.a, löntagare, fastighets- och kapitalägare) äravdraget begränsat till viss del av densammanlagda inkomsten. Beloppet varierar med hänsyn till den mottagande organisationens inriktning. Sålunda medges avdrag för gåvor till grupp 1 av inkomsten, till grupp 2 och till La Fondationde med 1,. Dessutom gäller vissaspärregler vid gåvor till flera av grupperna. Även den förstakategorin avdrags-berättigade kan alternativt begagnadessa avdragsregler. Prop.1978/79:160 117 Avdrag medges förgåvor till irJiemska organisationersom främjar religiösa, välgörande, kulturella och vetenskapliga ändamål och till orgcinisationersom tjänar ett all-.mänt intresse. Avdragsrätten bedöms från fall till fall; något förfarande i syfte att på förhand bestämma vilka organisationer som är kvalificerade synes inte finnas. En förutsättning för avdragsrätt är attgivaren är bosatt i . Endast bidragsom inte berättigar till någon form av vederlag i pengar godtas som gåva. .Avdragsrättföreligger i den mån gåvorna överstiger 120 floriner (en flor in = ung. , ) eller 1 Ya avbruttointäkten. Avdrag medges med högst 10 : av bruttoinkomsten. Inhemska bolag ärberättigade till avdrag i den mån gåvan överstiger 500 floriner. Det högsta avdraget ärför bolag av den taxerade inkomsten. De mottagande organisationerna är generellt inte inkomstskatteskyldiga ochbeskattas därför inte för gåvor. För avdrag krävs att skriftligt kvitto kan företes. Reglerna medför inte många tvister i den praktiska till-lämpningen. Avdragsrätten harstor betydelse för de berörda organisationerna. Alldeles särskilt gällerdetta för trossamfunden. Enligt en offentlig undersökning avseende inkomsterutnyttjades avdragsrätten av 179 000 av drygt 3 milj.skattskyldiga. Sammanlagt avdrogs 58 milj, floriner. Det genomsnittligaavdraget var 325 floriner eller 1978/79:160 118 .Avdragvid inkomsttaxeringen medges för gåvor till - organisationer för amatöridrott; - vissa bostadsorganisationer; - FN och dess organ; - vissa utländskauniversitet och organisationer. För att enorganisation skall anses som en välgörande organisation fordras att den uteslutande främjarvissa ändamål. a) hjälpverksamhetbland behövande; b) religiösa ändamål; c) utbildning; d) andraändamål av välgörandenatur till förmån för samhället som en helhet. Somexempel på verksamheter som avses i d) kan nämnas upplåtande avidrotts- eller andra rekreationsanläggningar för allmänheten eller av allmänna samlingslokaler. För att gåva till välgörandeorganisation eller organisation för amatöridrott skall medföra avdragsrättfordras att organisationen är registrerad i viss ordning. Endast in-he.mskaorganisationer kan registreras. Organisationer i som uppträder somombud e.d. för utländsk organisation kan inte registreras. till registreradorganisation måste för att bli avdragsgill styrkas med kvitto som skallinnehålla vissa särskilt angivna uppgifter. Bland dessa kan nämnasorganisationens registreringsnummer och kvittots serienummer. För gåvor tillovan nämnda organisationer medges avdrag medhögst ett belopp som motsvarar av givarens inkomst. Dessutommedges avdrag för gåvor till "Her Majesty in right Prop.1978/79:160 119 of and Her Majesty in right of the provinces".I detta fall medges avdrag med högst helainkomsten. Avdrag medges vid den federala beskattningen för gåvor tillorganisationer med uteslutande religiösa,välgörande, vetenskapliga eller litteräraändamål eller med ändamål att främja utbildning eller amatöridrott eller att lindra grymhet mot barn ellerdjur. För avdragsrätt förutsätts att organisationens inkomster inte till någon del ärtill nytta för medlemmarna eller särskilda personer. Organisationen får inte i väsentligutsträckning bedriva politisk propagandaeller på annat sätt försöka påverkalagstiftningen. Den får inte heller engagera sig ikampanjer för kandidater till politiska poster. Avdragsrätt föreligger ocksåför gåvor för allmänna ändamål till delstat eller federationen och för gåvor tillvissa andra organisationer än de ovan nämnda. Avdrag medges bådeför kontanter och för gåvor av fastoch lös egendom. av egendom värderasi princip till allmänna saluvärdet för gåvan. Ett omfattande regelsystem är knutet till hur värderingen i olika fall skall gåtill. Även utgifter i samband med tjänster utan ersättningåt välgörande organisationer är avdragsgilla. Såfår t.ex. den som i egenskap avdelegat bevistar ett konvent, som en välgörande organisation håller, dra av resekostnader och skäligakostnader för mat och logi. Enligt huvudregeln fåravdrag åtnjutas med högst av givarens inkomst. Gåvor till vissa organisationer, främst vissa privata stiftelser som inte bedriver egenverksamhet, medges dock med högst av inkomsten. Vidare finns det en 30 %-regel Som gäller gåvorav egendom som omfattas av reglerna om kapitalvinstbeskattning. Prop.1978/79:160 120 medges på grund av 50eller 30 %-regeln får föras över till senare beskattningsår. Skattskyldig som yrkar avdrag för gåva skall ideklarationen uppge den mottagande organisationens namn samt gåvans belopp och tidpunkten för den. I frågaom gåvor av annat än pengar skall dessutom en rad ytterligareupplysningar lämnas. Den mottagande organisationenskall på begärsin bekräfta uppgifterna. För att gåvor till organisation skall medföra avdragsrättkrävs att organisationen enligt särskilt beslut ärundantagen från skatteplikt. Beslut i denna fråga meddelas på ansökan. Detta gäller dock inte kyrkor samt vissaandra organisationer med begränsadeinkomster. De kvalificerade organisationerna upptas på en särskild förteckning. Systemet medför enligt uppgift med ett undantag inga särskilda svårigheterför taxeringsmyndigheterna.Undantaget avser värdering av gåvor av egendom förvilken det inte går att finna något marknadsvärdevid gåvotillfället. Fördessa fall anlitas särskilda rådgivande expertorgan. Enligt en undersökningsom avsåg förhållandena hade de välgörandeorganisationerna i en sammanlagd inkonst på (= ung. Häravutgjorde 25,3 miljarder gåvor, 32,1 miljarder avgifter för tjänster ochkapitalavkastning samt 23,2 miljarder bidrag från det allmänna m.m. Av gåvoinkomsterna kom ca 20 miljarder från fysiska personer. Enligt en uppskattning så gick av de 25 miljarderna i gåvoinkomsterca 12,5 till religiösa aktiviteter, ca 4 till hälsovård, ca 4till utbildning, ca 2 till sociala ändamål och ca 1,5 till konstnärliga och litteräraändamål m.m. En ekonometrisk undersökningsom gjorts ger vid handen att för varjedollar i skatteinkomst som förloras på grund av avdragsrätten, de välgörande organisationerna erhållergåvor som de utan avdragsrätten inte skulle ha fått på ca 1,15 - . 1978/79:160 121 på grund av avdragsrätten uppgårtill . Enligt nyssnämnda siffror skulle således avdragsrätten ge upphov till gåvor på mellan 6,7och . Prop.1978/79:160 122 4 ÖVERVÄGANDE:; Iregeringsförklaringen har regeringenuttalat att gåvor till ideella och humanitära ändamål bör få dras avvid inkomstbeskattningen. Elnligt våra direktiv har uppdraget också varitatt lägga fram förslag till en sådan avdragsrätt, däremotinte att överväga om en avdragsrätt bör införas ellerej. Av direktiven framgår vidare några ytterligare utgångspunkter förutredningsarbetet. För det förstaskall avdragsrätten avse gåvor från enskilda personer, däremotinte gåvor från aktiebolag eller andra juridiska personer. Enannan förutsättning, scm ligger i sakens natur, är attavdrag endast skall komma i fråga för gåvor till organisationer. Utredningsuppdragetomfattar således inte gåvor till enskilda mottagare. Dencentrala uppgiften har varit att närmare undersöka vilka ideella och humanitäraverksamheter som bör omfattas av avdragsrätten. Idenna del sägs i direktiven att vi under arbetet bör takontakt med olika religiösa, humanitära och andra ideella organisationer. Idirektiven uttalas också att vissa beloppsspärrar är ofrånkomliga.Det förutsätts också att förslagen får en sådan utformning att de blir enkla att tillämpa ipraktiken. Reglerna får inte lämna utrymme för obehöriga skatteförmåner. Enligt direktiven skall vidare utländskaerfarenheter av en avdragsrätt belysas. Innanvi redovisar våra överväganden och förslag vill vi nämna något omarbetets uppläggning. Redan på ett tidigt stadiuminsamlades med hjälp av budgetdepartementets rättsavdelningmaterial från vissa länder där avdrag för gåvor medges. Resultatet av dessa undersökningarhar redovisats i ett tidigare avsnitt. Sammanfattningsvis kan sägas attdet inkomna materialet, i vissa delar kompletterat med muntli- Prop.1978/79:160 123 ga uppgifter, visar att avdragsrätten i dessa länderkunnat administreras utan några större svårigheter. Ett viktigt led i arbetet var att söka kontakt med olika religiösa, ideella och humanitära organisationer. Genom en rundskrivelseinfordrades stadgar och verksamhetsberättelserm.m. från ett antal organisationer. Vi harvidare sammanträffat med företrädare för ett urval av organisationer från olika sektorer av det ideella och humanitära fältet. Fleraorganisationer har också på eget initiativ tagit kontakt med oss. Vid samtalen med organisationerna har diskussioner förts både om denprincipiella utformningen av en avdragsrättoch om mer tekniskt betonade frågor. Vikunde konstatera att de olika organisationernas beroende av gåvomedel varierade starkt från fall till fall. Intresset av att erhålla gåvor var också olika. Mångaorganisationer var positivt inställda tillatt finansiera sin verksamhet eller del däravmed gåvo.medel. En del organisationeruttryckte däremot starka betänkligheter mot gåvofinansieringoch ansåg att deras verksamhet i stället borde bekostas av anslag från stat och koramun. Den allmänna inställningentill en avdragsrätt var positiv bland de organisationersom var intresserade av att erhålla gåvor. Någraav dessa organisationer ansåg dock att gåvor borde ges med beskattade medel. En iakttagelsesom gjorts av flera organisationer som bedriver ins2Lmlingar var att detspontana givandet gått tillbaka något . I ställethade växt fram ett organiseratkontinuerligt givande. Vi vill i detta sammanhang påpeka att det givetvis ankommer påde olika organisationer som enligt våraförslag i det följande skulle komma att omfattas av avdragsrätten att självaavgöra om de skall söka dra nytta häravgenom insamlingsverksamhet o.d. Framhållaskan också att de organisationer som sagt sigvara motståndare till att ett avdragssystem införs inte önskarbli lämnade utanför tillämpningsområdet om ett sådantsystem införs. 1978/79:160 124 4.2 Avdrag vid taxeringen eller skattered-uktion m. En principiell fråga,där det finns skäl att redan härredovisa våra överväganden, är i vilken form skattelättnaden skall lååtnjutas av givaren. Det finns två alternativ, som får något olika verkningar i enskildafall. Det ena alternativet innebär att givaren vid taxeringen fårgöra avdrag för gåvans beloppsom allmänt avdrag. Enligt detta alternativberor den skattelättnad som gåvan för med sig på givarens marginalskatt. Om marginalskatten är medför sålunda en gåva på 1 000 kr.en skattelättnad på . Ärmarginalskatten blir skattelättnaden . Enligt det andra alternativet skulle avdrag inte göras vid taxeringen, utan hänsyn till gåvanskulle tas direkt vid debiteringen av skatten. Systemet kunde t.ex. vara utformatså, att den uträknade skatten skulle minskas ned av gåvans värde. .Med detta alternativ blir skattelättnaden oberoende av givarens marginalskatt. De avdrag som f.n. förekom.meri vårt skattesystem är, med ett undantag, avdrag från inkomst. Detta gäller både s.k. omkostnadsavdrag som avdragför kostnader av mer personlig art, såsom för försäkringspremier,periodiska understöd m.m. Undantaget utgörs av den skattered'aktion (det s.k. heramamakeavdraget)som tillkom i samband med sambeskattningensavveckling och som avsäg att kompensera familjer med baraen förvärvsarbetande make för de ändrade reglerna om ortsavdrag. har detansetts principiellt riktigare att i ett progressivt skattesystem medge avdragföre skattens beräkning. Man kan ocksådiskutera om marginalskatteskillnaderna ärsädana att ett system medskattereduktion är motiverat för de relativt småbelopp det i vårt samnanhang blir fråga om. Vi kan härnämna att vi i det följande kommer att föreslå att gåvor skall beaktas vid beskattningen endast i den mån Prop.1978/79:160 125 de inte överstiger . För det stora flertalet givare iaktiv ålder torde marginalskattesatsernaligga vid . Många givare har dock inkomsterunder genomsnittet. Vid våra kontakter med organisationernahar sålunda framkommit att folkpensionärerna utgören stor givargrupp. Åtskilliga pensionärer betalar ingen skatt på grijnd av det extra avdrag som medges vidbeskattningen. I sådant fall har de givetvis inteheller någon marginalskatt. Detta gäller ungefär1/3 av pensionärerna. Övriga 2/3 har emellertid marginaleffekter som istort sett är väl jämförbara med den aktiva befolkningens. Dessa effekter inträder om man beaktar avtrappningen av det extraavdraget och det kommunala bostadstillägget.Som exempel kan nämnas att marginaleffekterna för ensamståendefolkpensionärer med sidoinkomster, t.ex. ATP,på 5 000 - . ligger mellan74 och . En motsvarande marginalskatt förinkomsttagare i aktiv ålder uppnås vid en inkomst av ca . För bamfamiljer i mellaninkomstlägena förstärks likasåmarginaleffekterna genom avtrappningen av de statliga och statskommunalabostadstilläggen. Dessa tillägg är till skillnadfrån de nämnda kommunala bostadstilläggen mer direkt anknutna till den taxeradeinkomsten. Det är svårt att mer exakt ange marginaleffekternas storlek, eftersom tilläggen inte bara varierar med hänsyn till inkomst utan även beror påbarnantal och hyrans storlek. Till bilden hörockså att altemativet med en reduktionav skatten tekniskt sett är svårhanterligt. Vidare har vi beaktat att frågan huruvida avdrag skall göras fråninkomst eller föranleda skattereduktion berör inte bara avdrag för gåvor. Motsvarande problem föreligger i frågaom de avdrag som enligt gällande regler medges som allmänt avdrag. Avdrag av likartad karaktär bör behandlasenhetligt. Frågan är således genomgripande och kam lämpligen behandlas i samband med den allmänna översyn avavdragssystemet som f.n. pågår inom 1972 års skatteutredning. Att föregripa resultaten av den- Prop.1978/79:160 126 nautredning genom att nu införa ett från de allmänna reglerna avvikande system är enligtvår uppfattning inte lämpligt. Viföreslår således att skattelättnaden ges formen av avdragfrån inkomsten. Vivill här också ta upp en annan fråga av mer allmän karaktär. Avdragsrätt för gåvor tillideella ändamål är något principiellt nytt i svensk skattelagstiftning.De utländska erfarenheter som vi tagit del av tyder inte på attavdragsrätten medfört några allvarliga svårigheter i tillämpningen.-Det är emellertid vanskligt att dra helt allmängiltiga slutsatser från det utländskamaterialet i vad avser svenska förhållanden. När man nuskall införa en avdragsrätt för gåvor även i vårt land finns det därför enligtvår uppfattning skäl att gå fram med en viss försiktighet. Det är också denlinje som vi följt. Detta torde komma att framgå av denallmänna diskussionen i det följande avsnittet. Det kommer också att återspeglas,när vi längre fram redovisar vårt förslag omden närmare avgränsningen av verksamheter som bör medföraavdragsrätt. Dettorde vara ofrånkomligt att med derJia uppläggning endel organisationer med i och för sig behjärtansvärda ändamål inte kommer i åtnjutande av den förmån som enavdragsrätt innebär. Ä andra sidan är det tänkbart att det system som vi föreslår inte ialla hänseenden i den praktiska tillämpningen kommer att visa sig löpasmidigt eller irjie-hålla tillräckliga garantier mot missbruk. Viföreslår därför att den kommande lagstiftningen begränsas itiden. En lämplig försöksperiod kan vara fyra år.Reglerna skulle då gälla för gåvor som lämnas . Före utgången avdenna tid bör man ha vunnit Prop.1978/79:160 127 sådana erfarenheter att avdragsrätten kan fåen permanent utformning. 4.3 Allmäntom avgränsningen av mottagarkretsen Den grundläggande frågan rör mottagarkretsensomfattning, dvs. vilka organisationer som skall anses bedriva sådan verksamhet att bidrag till dem bör vara avdragsgilla för givaren. Det är angeläget att denna krets bestäms så noga som möjligt.