prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — Föratt stödja medlemsländernas aktiviteter när det gäller energisparande har ettomfattande informationsutbyte salts igång. a. har styrelsen beslutat om enspeciell internationell energisparmånad, som kommer att äga rum i oktober 1979.Särskild uppmärksamhet har även ägnats frågan om samarbele rörande kol ochkärnkraft. Rekommendationer i fråga om medlemsländernas kolpolitik beräknas bliantagna vid ett ministermöte . Ettannat område inom lEA där en snabb utveckling ägt rum gäller samarbetet rörandeforskning, utveckling och demonstration. Ca 35 avtal har ingåtts avintresserade medlemsländer för samarbete avseende enskilda projekt. Sverigedeltar i huvuddelen av dessa projekt genom bl. 1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 55 nämndenför energiproduktionsforskning, styrelsen för teknisk utveckling och statensråd för byggnadsforskning. Jäg återkommer till forskningssamarbetet inom lEAvid min behandling av anslaget Energiforskning i det följande. Minuppfattning är att samarbetet inom lEA är av betydande värde för bådefrån försörjningstrygghetssynpunkt och för utformningen av vår långsiktigaenergipolitik. Organisationen är det effektivaste instmment vi har att tillgåför att i samverkan med andra länder verka för en förbättrad global hushållningmed energiresurser. Organisationens mål står i allt väsentligt i överensstämmelsemed energipolitiska mål, både nationellt och internationellt. Vihar ett starkt intresse av att alla medlemsländer, och främst de storaoljeimportörerna, på ett målmedvetet sätt bidrar till att de uppsatta målenuppnås. Motsatsen kommer att medföra stora svårigheter för den internationellaoljeförsörjningen och därmed i särskilt hög grad skapa problem för små ländermed slort oljeberoende. har ägnat uppmärksamhet åt bl. a. frågor rörande energioch miljö och åt öst-västrelationer på energiområdet. OECD-sekretariatetbedriver också en omfattande verksamhet rörande insamling och publikation avenergistatistik, föruiom arbetet rörande energiprognoser somjag tidigareberört (avsnitt 2.1.3). Energisamarbeteinom FA'.-i ekonomiska kommission för (ECE) bedrivs främst inomkommittéer för kol, gas och elkraft. Inom organisationen har även ettsamarbete inletts rörande energihushållning. 1 en resolution antagen vidkommissionens session uttalades slöd för fortsatt arbete även närdet gäller allmänna energiproblem i . Kommissionen kommer vid 1979års session all behandla frågan om upprättande av ell särskilt organ för detlaändamål. Det InternationeUaatomenergiorganet i (lÅEA) upprättades . Enligt sin stadga är delorganisationens mål atl söka öka och utvidga atomenergins bidrag till fred,hälsa och välstånd i hela världen. Den skall försäkra sig om, i denutsträckning det är möjligt, att bistånd tillhandahållet av organisationeneller på dess begäran eller under dess övervakning eller kontroll inte användsför att främja något militärt ändamål. Organisalionenskall således dels främja det fredliga användandel av kärnenergi, delskontrollera atl någon avledning av klyvbart material för tillverkning avkärnladdningar inte äger rum. lAEA har 110 medlemsstater. 105 stater harratificerat eller anslutit sig till icke-sprid-ningsfördrag. Underår 1977 genomförde lAEA inspektioner i 45 länder. Genom de ingångnaavtalen med Euratom och ökar antalet av lAEA inspekterade anläggningarbetydligt. Påkärnsäkerhetsområdel har lAEA inom ramen för programmet angåendekärnsäkerheisstandards givit ut rekommendationer avseende myn- 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 56 dighetsorganisalion,lokalisering, utformning, drift och kvalitetssäkring för kärnkraftverk. Vidarehar utgivningen av normer och rekommendationer i samband med kärntekniskverksamhet fortsatt. I likhet med har möten med ett stort antalexpertpaneler avhållits för att studera särskilda frågor. deltarregelmässigl i möten av nämnda slag. Underår påbörjades ett mellanstatligt arbete för alt ularbeta en konventionangående fysiskt skydd av nukleärt material. Underår 1978 initierade lAEA ell arbele för att söka utarbeta regelsystem förinternationell förvaring av plutonium. Enligtmin uppfattningar lAEA;s kontrollerande och normerande funktion av stor viktför en nationellt och internationellt säkrare kärnkraft. Jag anser del därförväsentligt att organisationens verksamhet inom dessa områden fortlöpandeförstärks och effektiviseras. En naturiig roll för lAEAäratlsökaomvandladenormerför kärnteknisk verksamhei som har utarbetats tillinternationellt bindande regler. ;s arbete bör alltmer intriktas motsäkerhets- och kontrollverksamhet. Tyngdpunkteninom OECDis kårnenergiorgan () har alltmer förskjutits molsäkerhelsrelalerad verksamhet. Denna svarade för två tredjedelar avorganisationens arbete. arbetar huvudsakligen genom ett antal fastakommitiéer för bl.a. strålskydd, radioaktivt avfall, säkerhet vid kärntekniskaanläggningar samt tekniska och ekonomiska studier beträffandekärnenergiutveckling. För tekniskt samarbete finns ett flertal speciellaarbetsgrupper. 1september 1977 presenterade en av tillsatt expertgrupp en uppmärksammadrapport angående mål och strategier för hantering av radioaktivt avfall frånkärnreaktorer. Ålgärder med anledning av denna rapport diskuteras nu inom . ;sverksamhet har stor belydelse för svenska myndigheler som statenskärnkraftinspektion och . Inomramen för den s. k. London-gruppen har ett antal länder som exporterarkärnteknisk utrustning och klyvbart material enats om gemensamma riktlinjerför sådan export. Dessa riktlinjer har offentliggjorts och regeringen harbeslutat alt tillämpa dem vid export inom det nukleära områdel. Jag vill idetta sammanhang erinra om att enligt atomenergilagen (1956; 306) regeringenstillstånd erfordras för utförsel ur riket av klyvbart material eller utrustningeller malerial för utvinning av kärnenergi. 4.3Nordiskt samarbete och bilateralt samarbete med andra länder Samarbetetmellan de nordiska länderna inom energiområdet är av gammalt datum ochförutsättningarna för ett ytteriigare utvidgat nordiskt energisamarbete är godainom många områden. Enligt min mening är det angeläget att de naturligafömtsättningar som finns för ulökad samverkan inom energiområdet mellan denordiska länderna utnyttjas i störsla möjliga utsträckning. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 57 Medden norska regeringen har överenskommits att förhandlingar skall fortsättasyftande till ett samarbetsavtal mellan och inom energi- ochindustriområdet. En överenskommelse om långsiktiga leveranser av norsk oljatill måste ha hög prioritet i den svenska oljepolitiken, med hänsyntill önskemålen om förbättrad försörjningstrygghet och ökad prisstabilitet. Danmarkhar omfattande och långvarig erfarenhet av kolanvändning. Mot bakgrund av vadjag kommer att anföra i det följande angående kol (avsnitt 8.3) anserjag attdet är ett svenskl intresse atl närmare studera dessa erfarenheter och attundersöka möjlighetema lill olika former av svensk-danskt samarbele inomkolområdet, och även inom andra områden. Detsvensk-finska samarbetet inom kärnkraflområdet är av stor betydelse för bådaländerna. har gjort insatser inom områdena ved-, lorv-och kolteknik avstort intresse för svenskt vidkommande. Jagvill också i detla sammanhang erinra om det arbete som sker inom det nordiskakontaktorganet för atomenergifrågor och om atl överläggningar pågår om ettutvidgat nordiskt samarbete inom energiforskningsområ-dei. Godamöjligheter bör även föreligga för ett utvidgat energisamarbete medStorbritannien och konlakler härom har intensifierats. Vadbelräffar bilateralt energisamarbete i övrigt vill jag nämna att kontakter harförekommit i olika sammanhang med , , ,och . Regelbundna energidiskussioner äger rum med Mexico.Vid de täta kontakter som har ägl rum med förelrädare förOPEC-länderna, t. ex. , och , bl.a. inom ramen församarbetsavtal som ingåtts med vissa av dessa länder, har möjligheterna tillsamarbete inom energiområdet spelat en framträdande roll. Prop.1978/79:115 Bilaga 1 Industridepartementet 59 5 Åtgärder mot hälso- och miljöproblemen inom energiområdet Genomdet utredningsarbete som har pågått bl.a. i energikommissionenoch energi- och miljökommittén har ett mycket omfattande material som belyserhälso- och miljöproblemen kring olika energislag kommit fram. Sammanfattningarav huvudbetänkande (SOU 1978: 17) Energi ochslutbetänkande (SOU 1978:49) Energi Hälso-, miljö och säkerhetsrisker och avenergi- och miljökommitténs betänkande Energi, hälsa, miljö bör som jag redanhar nämnt fogas till detta regeringsprotokoll (/»i/afl l.l och bilaga 1.2). Allaenergislag som under kan ge väsentliga bidrag tillSven"ges energiförsörjning medför problem från hälso- och miljösynpunkt.Det kan vara fråga om problem vid ingrepp i naturen för utvinning av energiråvaror,för uppförande av anläggningar eller för genomförande avvattenkraftregleringar, problem genom mer eller mindre kontinuerliga utsläpptill luft och vatten av föroreningar eller problem med hantering och lagringav olika avfallsprodukter som på kortare eller kan påverka hälsanoch miljön. Det kan också vara fråga om risker för olyckor av olika slag medkonsekvenser för hälsan eller miljön, t. ex. brott på vattenkraftdammar,haverier i kämkraftverk, ras i kolgruvor eller haverier vid transporter avolja till lands eller till sjöss. Jagtar i det följande kortfattat upp de hälso- och miljöproblem som är förenademed de olika energislagen och vilka åtgärder som vidtas eller bör vidtas föratt komma till rätta med problemen. Jag har beträffande dessa frågor samråttmed chefen för . Diskussionen kommer att röra såvälnormala förhållanden i energitillförselsystemet, dvs. framställning avenergiråvaror, drift av energiomvandlingsanläggningar och omhändertagande av eventuelltavfall, som onormala händelser, t. ex. stora olyckor orsakade av mänskligfelhandling, materialfel eller sabotage. Till den senare gruppen kan ocksåriskerna för kärnvapenspridning räknas. Jag kommer i detta sammanhang att delain energislagen i tre grupper nämligen förbränningsenergi, därenergiutvinningen sker vid förbränning av energiråvaror, - främst olja, kol,naturgas, torv och biomassa' -kärnenergi och slutligen förnybar energi i formav vatten, sol och vind. För de flesta av dessa energislag finns bådekortvariga och långvariga hälsooch miljöproblem. Innanjag diskuterar hälso- och miljöproblemen med de olika energislagen villjagerinra om att energianvändningen inte bara har negativa effekter från hälso-och miljösynpunkt. Samhällsutvecklingen och den därmed sammanhängandeförändringen i energianvändningen har haft och har betydande positiva effekterför människors hälsa och miljö. 'Biomassa är en förnybar energikälla men hänförs här på grund av likartademiljöeffekter lill gmppen förbränningsenergi. 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 60 betydelseär de mycket stora förbättringar som har skett av arbetsmiljön genom dentekniska utvecklingen . Mycket tunga arbeten har i storutsträckning ersatts av maskinarbete. Under främst harde allvarliga olycksfallen minskat påtagligt i arbetslivet. Även åtgärder motyttre miljöproblem kräver energi. Jag vill i detta sammanhang understryka attbehovet av energi för sådana ändamål måste tillgodoses och att kravet påenergibesparing inte får medföra inskränkningar i ambitionerna att åstadkommaen bättre miljö. Jag vill också påpeka att hälso-, miljö- och säkerhetsproblemi samhället inte till övervägande del härrör från energisektorn. Fossilabränslen som olja, kol, naturgas och torv liksom andra bränslen som biomassager i viktiga avseenden upphov till likartade miljöeffekter. Vid förbränningerhålls i varierande mängder utsläpp av bl.a. koloxider, kväveoxider,tungmetaller och oförbrända organiska ämnen. Förbränning av dessa bränslenmedför risker för cancer och ärftliga, s. k. mutagena, skador. Tillgängligadata talar för att de cancerrisker som är förknippade med användning av sådanabränslen kan vara betydande. Man måste då komma ihåg att detta gäller vid nulillgängliga metoder för energiomvandling och att de insatser som har gjortsför att klarlägga och eliminera dessa risker beträffande sådana bränslen ärrelativt små. Det finns enligt min mening anledning att intensifiera dettaarbete. Förbränningav de fossila bränslena ökar halten koldioxid i atmosfären. Det finns risk fören långsiktig påverkan på jordens klimat genom utsläppen av koldioxid om denhittillsvarande ökningen av förbrukningen av fossila bränslen fortsätter. Vissaberäkningar visar att halten koldioxid i atmosfären i så fall kommer attfördubblas . De totala utsläppen av koldioxid frånförbränning av fossila bränslen behöver därför på lång sikl globalt begränsas. Användningav olja och oljeprodukter medför negativa effekter på hälsa och miljö vid såvälutvinning och transport som förbränning. Föroreningsutsläppen vid utvinningoch transport i samband med oljehantering utgör en kontinuerlig belastning påmiljön. Effekter härav på längre sikl kan man f n. inte helt bedöma. Frånyrkeshygienisk synpunkt finns problem vid hantering av framför alltoljeprodukter, bl. a. i samband med raffinering och distribution dåarbetstagarna kan utsättas för en stor mängd hälsofarliga kemiska ämnen. Förbränningav olja och oljeprodukter, bl. a. bensin, medför utsläpp av en rad olikaluftföroreningar, som koloxid, koldioxid, svaveldioxid, tungmetaller ochoförbrända organiska restprodukter, däribland cancerframkallande ämnen.Utsläpp av föroreningar förorsakar såväl omedelbara som långvariga effekter påhälsa och miljö. Bland de kortvariga effekterna kan Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 61 nämnasakuta sjukdomstillstånd i luftvägarna förorsakade av höga halter avsvaveldioxid, kväveoxider och partiklar i luften och akuta skador påvegetationen av höga halter svaveldioxid. Den mera långvariga hälsopå-verkankan visa sig i form av kroniska luftvägssjukdomar, skador på organ såsom njureoch hjärna, cancersjukdomar eller sådana förändringar i arvsanlagen som ledertill skada på kommande generationer. Anrikning av tungmetaller i ekosystem ochförsurning av mark och vatten är andra kända exempel på långvariga effekter imiljön. Oljehanteringen ger också upphov till avfall, bl. a. frånreningsprocesser, vilket kan medföra problem från hälso- och miljösynpunkt pålängre sikt. Vidhantering av olja finns risker för stora olyckor med effekter för hälsa ochmiljö vid utvinning, s. k. blow-outs, vid fartygshaverier samt vid bränder ochexplosioner i bl.a. raffinaderier. Riskerna från arbetsmiljö-synpunkt är härvidbetydande. Ett flertal olyckor av detta slag har inträffat i väriden under desenaste tjugo åren, som regel med föriuster av många människoliv som följd.Miljöskadorna kan också bli stora både på kort och läng sikt genom de storaoljeutsläpp som en tankfartygsolycka ger upphov till, vilket de senaste årensolyckor klart har visat. Enrad åtgärder har vidtagits eller undersöks f. n. med syfte att angripa ochminska hälso- och miljöproblemen vid hantering och användning av olja.Intemationella överenskommelser har träffats som bl.a. innebär förbud motoljeutsläpp från fartyg i . Andra avtal tar sikte på att göraändringar bl. a. i fartygens konstruktion och att minska utsläppen vidtankfartygens normala drift. Avtal har vidare träffats om regionalt samarbeteför att ta hand om utsläppt olja. I vårt eget land har vidtagits fleraåtgärder. a. har anvisat medel för statsbidrag till byggande av mottagningsanläggningarför oljeblandat barlastvallen. Vidare har successivt tillförtsökade resurser för bekämpning av oljeutsläpp. Dessaåtgärder är emellertid inte tillräckliga för att komma till rätta medmiljöproblemen kring oljetransporter. Flera utredningar arbeiar f. n. medproblemen som rör oljeskyddet. Äv särskild betydelse är utredningen (Jo 1978;05) om åtgärder mot oljeskador m. m. till sjöss som chefen för jordbruksdepartementethar tillkallal. Utredaren har till uppgift att från miljövårdssynpunkt göra ensamlad översyn av de problem som hänger samman med fartygstransporter av oljaoch kemikalier. Denna översyn skall ligga till grund för ett samlathandlingsprogram för att minska riskerna vid miljöfariiga transporter lill sjöss.Utredaren väntas lägga fram sina förslag . Redannu kan sägas att beredskapen mot kalastrofartade utsläpp i vatten av främstolja bör förbättras. Det finns skäl att bl. a. intensifiera arbetet medprognoser och modellstudier av sådana utsläpp. Förslag härom kommer att läggasfram i annat sammanhang. Ocksånär det gäller att komma till rätta med utsläppen av luftförore- 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 62 ningarfrån förbränning av olja och oljeprodukter har åtgärder vidtagits, bl.a. genomdet program för minskning av de svenska svavelutsläppen som fastställdes år1977 (prop. 1976/77:3, JoU 1976/77:4, rskr 1976/ 77: 24). Enligt detta programhar bestämmelserna rörande den högsta till-låtna svavelhalten i eldningsolja successivtskärpts så att hela södra och upp till samtÖrebro och omfattas av förbud att förbränna tjock eldningsoljamed en svavelhalt överstigande . Dessa åtgärder beräknas ha minskat desvenska utsläppen av svaveldioxid med till f. n. ca600000 ton . Beslut har vidare fattats att fr. o. m. den 1 oktober 1980begränsa svavelhalten i den tunna eldningsoljan till 0,. Motbakgrund av bl. a. den allvarliga utvecklingen av försurningssitua-tionen ilandet, som har lett till att mellan 10000 och 20000 sjöar är mer eller mindreallvarligt skadade, bör emellertid ytterligare åtgärder vidtas för att minskautsläppen av svaveldioxid. Chefen för avser inom kortföreslå regeringen att i enlighet med det nämnda programmet fatta beslutom att fr.o.m. utvidga förbudet att förbränna tjockeldningsolja med svavel till att omfatta även , ,och . Denna åtgärd beräknas minskasvaveldioxidutsläppen med ytterligare ca . Enligtprogrammet för minskning av de svenska svavelutsläppen skall förbudet motförbränning av tjock eldningsolja med en svavelhalt överstigande fr. o. m.den 1 oktober 1984 omfatta hela landet. Försurningeni beror emellertid också i stor utsträckning på utsläpp i andra länder.Undersökningar visar att mer än hälften av det sura svavelnedfallet överSverige härstammar från källor utanför landets gränser. För att minskaförsurningen i vårt land erfordras åtgärder som begränsar svavelutsläppen ihela den del av som påverkar atmosfären över oss. har sedanbörjan av tagit upp dessa problem i olika intemationellaorganisationer och vid bilaterala kontakter. Dessa frågor kommer även ifortsättningen att tas upp för internationella överläggningar, bl. a. vid ettplanerat miljövårdsmöte på hög politisk nivå inom ramen för FN:s ekonomiskakommission för (ECE). De nordiska länderna har vid de förberedandeförhandlingarna inför detta möte, i syfte att fä till stånd en överenskommelseom minskning av utsläppen, lagt fram ett förslag till en ramkonventioninnehållande bestämmelser om åtgärder mot svavelutsläppen. Vidbehandlingen av den nämnda prop. 1976/77: 3 beslöt även om enförsöksverksamhet med statsbidrag till kalkning av sjöar och vattendrag för altmotverka försurning. Syftet med försöksverksamheten är dels att vinnaytteriigare erfarenheter om kalkning som metod, om ekologiska effekter och omkostnader m. m., dels att rädda ett antal från fiske- och naturvårdssynpunktvärdefulla sjöar och fiskbestånd. Prop.1978/79:115 Bilagal Industridepartementet 63 har30 milj. kr. anvisats för försöksverksamheten. Försurningen av sjöar ochvattendrag fortskrider emellertid med en hastighet som ej kunde förutses år1976. Chefen för avser därför att föreslåregeringen att och fär i uppdrag attsammanställa och utvärdera erfarenheterna av genomfördakatkningsåtgärder samt att överväga behovet av fortsatta åtgärder. Undersenare år har flera viktiga forskningsprojekt om hälso- och miljöeffekterna avoljeförbränning genomförts. a. har akuta hälsoeffekter i andningsvägar avpartiklar och retande gaser studerats. Ytterligare insatser är enligt minmening angelägna, bl.a. rörande upplagringseffekter, cancerframkallande ämnenoch ämnen som kan ge ärftliga skador. Studierna av oljeförbränningensmiljöeffekter har främst varit inriktade på effekterna av ökad försurning iytvatten. Mot bakgrund av den snabbhet med vilken försurningen har fortskriditunder senare år är fortsatta insatser inom detta område angelägna. Bl.a.behöver försurningens effekter i skogsmark, uilakning av tungmetaller ochgrundvattenförsurning studeras vidare. Särskilt viktigt, med tanke på denbetydelse som åtgärder i andra länder har i detta avseende, är att sådanastudier sker i internationell samverkan. Mot denna bakgrund kommer chefen förjordbruksdepartementet att föreslå att ytterligare 2 milj. kr.ställs till statens naturvårdsverks förfogande för forskning omoljeförbränningens hälsooch miljöeffekter. Forsknings-och utvecklingsarbete pågår också, såväl utomlands som i vårt land, med syfteatt förbättra tekniken för att begränsa luftföroreningarna vidoljeförbränning. Den normala produktutveckling som sker hos bl.a. oljebolag ochutrustningstillverkare har delvis denna inriktning. Härutöver vill jag nämnaatt styrelsen för teknisk utveckling (STU), inom ramen för sin uppgift attfrämja utvecklingen inom olika samhällssektorer, lämnar stöd till bl.a.utveckling av filter och andra metoder för begränsning av emissioner irökgaser samt till utveckling av ny och mer miljövänlig förbränningsteknik. Ettökat stöd till denna verksamhet är enligt min uppfattning angeläget. Jag finnerdärför efter samråd med chefen för industridepartementet det angeläget attstyrelsen med medel från anslaget Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckling bör ägna ett ökat intresse åt leknik för attbegränsa luftföroreningarna vid oljeförbränning samt åt ny och mer miljövänligförbränningsteknik. Möjligheterna bör undersökas att fr.o.m. /81skapa ett särskilt s. k. insatsområde med denna inriktning. Chefen förindustridepartementet avser i annat sammanhang föreslå regeringen att en vissökning av insalsema inom detta område kommer till stånd redan under nästabudgetår i samband med fördelningen av de medel som kan komma att anvisas underanslaget. Kostnadernaför bl.a. forskning om säkerhet och strålskydd vid kärnkraftanläggningar täcksgenom avgifter som tas ul av anläggningsinneha- 1978/79:115 Bilaga1 Industridepartementet 64 varna.Motsvarande verksamhet rörande oljans och andra fossila bränslensmiljöpåverkan finansieras däremot f. n. över statsbudgeten. Enligt minuppfattning bör sådan forsknings-, utvecklings- och experimentverksamhet somär inriktad på kartläggning av och åtgärder mot hälso- och miljöproblemen vidanvändning av fossila bränslen i ökad utsträckning bekostas av den som använderdessa bränslen. Även sådana åtgärder som betalas med statliga medel, t. ex.kalkning av bl. a. försurade sjöar, bör i ökad utsträckning kunna finansieraspå detta sätt. Mot denna bakgrund övervägs f. n. inom regeringskanslietmöjlighetema att införa ett finansieringssystem med denna inriktning. Enligtvad jag har erfarit har ett samarbete startat mellan naturvårdsverketoch berörda branschorganisationer rörande åtgärder för begränsning avskadeverkningarna vid förbränning av olja. Syftet är att få fram tekniskt ochekonomiskt underlag som grund för kommande riktlinjer för utsläpp frånoljeeldade pannanläggningar och ugnar. Föratt begränsa utsläppen av föroreningar från biltrafiken har bestämmelserutfärdats för att minska kväveoxid-, koloxid- och kolväteutsläppen. Vidare harregeringen beslutat att blyhalten skall sänkas till denIjanuari 1980 för lågoktanig och den Ijuli 1981 för högoktanig bensin.Möjligheten att tidigarelägga denna sänkning utreds f.n. inom .. Utsläppenav bilavgaser utgör även sedan dessa åtgärder genomförts ett mycket allvarligtproblem. Avgasutsläppen utgör ett av de största luftföroreningsproblemeni våra tätortsområden. Särskilt utsläppen av bly och olika organiska föreningaringer oro med anledning av de risker för bl. a. skador på nervsystem ocharvsmassa samt lungcancer, som de kan föra med sig. Flera utredningar arbetarf.