prop · G20361 · 1978-12-31 00:00:00 — Avhänsyn lill planeringen av undersökningarna kring val är detemellertid väsentligt all de fortsatta övervägandena rörande kommunurvaletprioriteras i den fortsatta forskningsplaneringen. Kommunurvalet bör vara klartsenasi /79. Delprogram 1: Kommunen som demokraiisk självstyrelseorganisaliona) Medborgarnas akliviiei, information m. m. Under deua delprojekt kan följande undersökningar bedömassom önskvärda. Antal kommunala uppdrag, uppdragskonceniralion, antal förtroendevalda. rr)/fl/undersökning baserad på kalendermaterial ochcentral statistik. Jämförande uppgifter rörande förhållandena före och efterindelningsreformen. Redovisning separat av olika sektorer osv. Information och iniresse för kommunala frågor ty/va/sundersökning med ell representativt urval av medborgare i urvalskom- munerna i anslutning till val. Planeras som en uppföljning av kommunalforskningsgruppens undersökningar. Frågeslällningar: Iniresse för kommunalpolitik, information om sakförhållanden, valfrågor och kandi dater. att delta i politiskt arbete, bedömning av den egna förmågan och 1978/79:61 69 andra eventuella begränsningar i möjligheterna all åla sigförtroendeuppdrag inom partier, organisaiioner och konimun, massmediakonsumiion,dellagande i samtal om politik och kommunalpolitik ni. Skillnader i dessaavseenden mellan olika medborgargrupper. Deltagande i annan föreningsverksamhet.Politiska resurser. b) Den kommunala självsiyrelsens förankring hosmedborgarna t/n'a/.sundersökning. Del av medborgarintervjun i sambandmed val. Frågor angående attityder till systemet som sådant,förtroende för politikerna saml bedömning av servicenivå m. m. Relation mellandessa uppgifter och data från andra program angående deltagande,servicestandard osv. som denna undersökning lagts till delprogram 1härden något av saminanfaliningskaraktär och kan sägas belysa de grundläggandeföreställningarna rörande den kommunala självstyrelsen. Medborgarnas allilyderi detta avseende är beroende av både hur de upplever demokratin inom kommunenoch den kommunala servicesiandarden. c) De poliiiska pariierna To/a/undersökning. Aktuell karlläggning av den lokalapartiorganisationens anpassning lill den nya siluaiionen. Utvecklingen förlokala partier. Lokal partiakliviiet - allmänt t//ra/5undcrsökning. Aktivitet inom lokala föreningar.Mötesaktivitet och andra verksamheter. De kommunala frågornas roll i del lokalaarbelel inom föreningen. Kommunala frågoroch kommunalt förtroendevalda påmöten. Jämför kommunalforskningsgruppens molsvarande undersökning 1966.Betydelsen av föreningsmedlemmars representation i kommunala organ m. m.Jämförelser mellan lokala partier och rikspartierna. Lokal pariiaktivitet - valrörelsen ty/Tfl/iundcrsökning. Kommunala frågor och hand lingsprogram. Organisation av nomineringsarbelel och valkampanjen. Bedömning av del kommunala valmalerialel i jämförelse med cenirali produceral material. d) Folkrörelser och iniresseorganisaiioner t/zTflAsundersökning. Kartläggning av det lokalaföreningslivet. Diskussion av komniunala frågor. 1978/79:61 70 unionmellan organisalioners ledning och partier resp. kommunala organ. Medverkan idet kommunala arbetet som remissinstanser, uppvaktningar, samrådsgrupper osv.Verksamhet som bedrivs på uppdrag av eller i samarbete med kommunen l. ex. föreningsslyrdafritidsgårdar. Förekomstav lillfälliga gmpper som byalag. Miljögruppier och andra kampanjorganisalioner.Aktivitet och deltagande i sådana gmpper. Kontakter med partier och kommunala organm. Kommunalinformation till föreningar och mer lillfälliga gmpper. I.t//Tö/.sundersökning. Valpropaganda och valrörelsebevakning. Lokalkom-munaltinnehåll i lokalpressen och lokalradion under en viss lidsperiod. Undersökningenbör planeras så atl betydelsen av olika pressituaiioner belyses. Iövrigt bör massmedias belydelse uppmärksammas under a 11 ovan samt vidintervjuer med företrädare för partierna (b ll-lII)och de förtroendevalda (delprogram2, a). Delprogram2: Kommunen som förvaltningsorganisation a) De förtroendevalda I. Vilkaär kommunalt förtroendevalda? (//vfl/sundersökning belysande vilka människor som har uppdragen. Bosätt ningsort, kön, partiaktivilei, arbets- och familjesituation osv. Huvudfråge ställning: atl belysa möjligheterna och intresset hos olika kategorier attdelta i det kommunalpoliliska arbetet. Att vara kommunall förtroendevald L'n'a/sundersökning. Tidsåtgång för sammanträde och inläsning. Siudier av facklitteratur. Dellagande i utbildning och konferenser. Ledighet från arbelel. Deltagande i partiarbete. Möjligheler atl förena uppdraget med annan föreningsverksamhet. "Hemmakvällar". Bedömning av egen kompetens och relationer lill förvaltningen. Bedömning av utveck lingen. "Politisk historia". Jämförelser med resultat ochmellan olika slags uppdrag. Jämförelse mellan ledamöier från olika delar av kommu nen. t//-va/sundersökning.Arbetsuppgifter. Molsvarande uppgifter som undera II. Bedömningav övriga nämndledamöters arbetsvillkor. Dellagande i olika verksamheter vidsidan om uppdraget. Värdering av systemet med förtroendevalda på resp.deltid. Prop.1978/79:61 71 demannakårenmellan olika nämnder osv. Bedömning av den egna rollen i förhållande tillförvaltningen. Uppmärksamma majoriteislägets betydelse. I. Denkommunala förvaltningens tillväxt Tow/undersökning i ett historiskt perspektiv. Ökningstakt inom olika personalkategorier. Förvaltningspersonal contra serviceproducerande perso nal. "Byråkraiisering" eller elTekiivisering? Relationen förvaltningsiillväxl- serviceproduklion. Relationen förvaltningen-medborgarna-de förtro endevalda t/nw/sundersökning.Förvaltningens och förtroendemannaorganisaiionens centralisering-decentralisering.Delegation till tjänstemän. Förtroendevalda i förvaltningen. Saniordning på tjänsiemannaplanei m. m. f/n-fl/sundersökning.Bcsluisprocesstudier rörande långlids- och årsbudgeten. Förtroendemannamedverkan.Information lill de förtroendevalda och partierna. Remisser.Budgetbehandlingen i nämnderna. Information till föreningaroch lill allmänheten. Minoritetens insyn i budgetarbetet och möjligheter atl ändravid majoriieisskifte. Aliernaiivbud-gelar från oppositionen. Delprogram3: Kommunen som seiviceproducenl och enhel för samhällsplanering a) Serviceproduklion I. Denkommunala servicen 7"ofa/undersökningav servicestandard i några centrala avseenden som bakgrund till en jämförelsemed situationen . Uppgifternaockså av belydelse som en bakgmnd lill de siudier som föreslås under "Denkommunala självstyrelsens förankring hos medborgarna" i delprogram I. Idenna del dock endasl nödvändigi med urvalsunder-.sökning. t/n-a/iundersökning.Karlläggning av inomkommunala skillnader i servicestandard. "Kostnad" för medborgarna för att utnyttja servicen.Jämförelse med förhållanden före indelningsreformen avseende utbud ochtillgänglighet osv. 1978/79:61 72 b)Kommunen som enhel för samhäUsplanering Fof«/undersökningbyggande på länsplaneringsmaierial m. m. samt fördjupad i olika avseenden genomen i//i'«/sundersökning i kommunurvalet. Indelningsreformen utvärderad utifrånde olika kriterier som enligt indelningssakkunniga skulle styrablockindelningen. Undersökningav den fortsatta planeringen inom kommunblocken och de nybildade kommunerna förall kartlägga utvecklingen i olika avseenden inom enskilda kommundelar.Planering, investeringar, befolkningsomflyttning osv. Bör planeras i näraanslutning till serviceundersökningen under a 11 ovan. 2.7Forskningsorganisation och ekonomi m. m. Kommunaldemokraiiskakommiiién skall enligt direktiven inte la ställning lill i vilka formerprogrammet eller delar därav skall bli föremål för aktiv forskningsverksamhet.Kommittén skall dock göra noggranna beräkningar av de ekonomiska resurser somkrävs för atl genomföra undersökningarna. En beräkning av kosinaderna krävervissa överväganden rörande tidsplan och organisation förforskningsverksamheten. Det har också bedömts som angeläget atl skaffa en bildav vilka personella resurser som finns tillgängliga för en projektorganisationav den omfattning som krävs för all forskningsprogrammet skall kunnagenomföras. Kommittén har i denna del efter kontakter med företrädare för destatsvetenskapliga institutionerna vid universiteten i , ,, och kommii fram till följande slutsatser. Programmetär i sin helhet omfattande. Detla lalar för all programmet bör genomförassuccessivt i två eller flera etapper. Studierna kring den kommunala demokratin(delprogram 1) skall därvid ges prioritet i den försia etappen. Anledningen tilldelta är uppenbar. Studierna måsle genomföras i anslutning lill ettkommunalval. Om undersökningarna inie kan genomföras redan under hösten 1979finns nästa möjlighel försl . Del måste sålunda bedömas somangeläget att planeringen i dessa delar startar redan under hösten 1978.Särskilt den intervjuundersökning med medborgarna som ingår i programmet kräveren lång förberedelselid. Motell successivt genomförande talar flera förhållanden. De olikadelprojekten är i teoretiskt avseende nära sammanvävda med varandra. Vid enplanering av medborgarintervjuerna är del sålunda nödvändigi atl ha urvalet avservicemätningar i det tredje delprogrammet klara. Erfarenheterna från kommunalförskningsgruppensserviceundersökningar visar att del är nödvändigi all arbeta samiidigi meddenna planering om det skall vara Prop.1978/79:61 73 möjligtatt senare samanalysera uppgifter angående serviceattilyder hos medborgarna meduppgifier om servicesiandarden. På liknande säll finns ell samband mellandelprogrammet om demokraiin och undersökningen av de förtroendevaldasarbetssituation och relationer lill den komniunala organisationenUndersökningarna av den komniunala självstyrelsens förankring hos medborgarnakan inte heller planeras utan samband med studiet av serviceutbud och deförtroendevaldas situation. Dessabehov av samordning både i den fortsatta planeringen och i det följandefältarbetet föranledde representanterna för den statsvetenskapliga forskningenall enhälligt förorda att programmet genomförs i sin helhet i ett sammanhang.Under förutsättning att planeringstiden blir tillräcklig förbi. a. personalrekryteringsynes också resurser finnas vid universiteten föratt i ett sammanhang genomföraett forskningsprogram av denna omfattning. Vidbedömningen av tidsplaneringen vill kommittén också peka på behovet av enrelativt snäv tidsram för arbetet. Möjligheterna atl utnyttja forskningsresultatensom underlag för prakiisk-politiska överväganden rörande den kommunalasjälvstyrelsen är i avgörande grad beroende av all programmet genomförs ochslutrapporteras inom en begränsad lidsperiod. I annat fall finns betydanderisker föratt resultaten på grund av olika ålgärder, som visar sig nödvändigaall vidla under arbetets gång, är föråldrade redan när de presenteras. Vid planeringenhar kommittén utgått ifrån att ambitionsnivån inom olika delprojekt läranpassas lill förutsättningen atl forskningsrapporterna skall föreligga arbete. kontakt med företrädare för den statsvetenskapliga forskningenframgick att planeringen av undersökningar i anslutning till val måstestarta senast under okiober 1978. Del är framför allt arbetet med kommunalvaloch förberedelser för den stora intervjuundersökningen som kräver en så tidigstart. För övriga delundersökningar inom program I lorde del vara tillräckligtom arbetet startar i full skala fr. o. m. . Avhänsyn till rekryteringen av forskningspersonal är en start av forskningsarbeteti full skala svår atl genomföra från . De delar av programmetsom inte har direkt anknyining lill val måsle visseriigen samplanerasmed dessa men fältarbetet kan anstå någon tid. Av hänsyn härtill torde delar avforskningprogrammel kunna planeras vidare och starta i fullskala försl fr.o. Programmet i sin helhet kan då varaavslutat och redovisat . Viddessa beräkningar av lidsåtgång och tidsplanering har kommittén utgått ifrån atldet praktiska forskningsarbetet i första hand bör uppdras åt forskare vid destatsvetenskapliga universilelsinslilulionerna. Detla synes lämpligt av fleraskäl av vilka det viktigaste är att därigenom erfarenheterna från det lidigare kommunalforskningsprogrammeidå bäst kan utnyttjas. Under forskningsarbetet bör dock enligt kommitténsmening nära kontakt 6Riksdagen 1978/79. 1978/79:61 74 etablerasmed kommunförbundets kansli och med företrädare för den kuliurgeografiskaforskningen. Del kan övervägas om inte vissa uppgifter främst i delprogram 3skulle kunna uppdras åt forskare inom denna universitetsdisciplin. Ettprogram av detla slag kräver nära samarbete mellan de olika delprojekten. Ett sådanisamarbete motiveras inte endasl av de teoretiska saniband som nämnls ovan ulanockså av praktiska skäl. De kommuner vilka utväljs som undersökningsobjektkommer alt bli föremål för ett slorl antal förfrågningar och besök. De kommer atlfå ett visst extraarbete med all hjälpa forskarna i deras arbele. Del är dåväsentligt atl fältarbetet och dalainsamlingen samplaneras så att extraarbetebåde för kommunerna och forskningsgruppen minimeras. Dessa samordningsbehovmotiverar att en särskild samordningsgrupp bildas för atl i administrativtavseende samordna arbetet inom de olika delprogrammen. Denna samordningsgruppbör beslå av de delprogramansvariga saml någon representant för del organ somfår i uppgift all ansvara för forskningsprogrammets genomförande. Enviktig uppgift för samordningsgruppen bör vara au (/år)anordna gemensamma konferenser där forskarna inom de olika delprogrammen (artillfälle att mötas och utbyta erfarenheter saml diskutera samordningsproblem, frågeslällningaroch preliminära resultat. Ett sådant arbetssätt tillämpades med godaerfarenheter inom den tidigare kommunalforskningsgruppen. Kommittén finner delockså önskvärt all en särskild referensgrupp med parlamentarisk sammansättningges möjligheter all vid dessa konferenser följa arbetet och utifrån sinaerfarenheter bidra med kritik och synpunkter. Del synes kommittén mestpraktiskt att denna referensgrupp utses bland kommunaldemokraiiska kommitténs ledamöiereftersom kommittén utarbetat programmet. all gå in på frågan hurprogrammet bör finansieras är del kommitténs uppfattning atl det vorevärdefullt om kommittén fick ett fortsatt uppdrag atl administrativt ansvaraför alt forskningsarbetet blir genomfört enligt de riktlinjer som skisseras iprogrammet. Del skulle med en sådan organisation åvila kommittén alt engagerade forskare som sedan får ansvarei för undersökningarnas genomförande. Kommitténfår då också följa arbetet på nära håll och kan därigenom lättare på ell lidigistadium lillgodogöra sig forskningsresultaten i det fortsatta arbetet. Kommitténfår komma lill kostnadsberäkningarna. Det är inte helt lätt all innancentrala frågor som kommunurval m. m. är lösta beräkna dessa. De kostnader somär förenade med forskningsarbete av delta slag kan grupperas i 1.Kostnader för forskningspersonal (avlöningar och sociala avgifter m. Prop.1978/79:61 75 Fältkostnader (intervjuer, enkäter, resor tillurvalskommuner ni. Bilrädeshjälp (kodning, skrivarbete m. Databearbetningskostnader (maskintid, stansning,avgifter till datainspektionen m. Samordningskostnader (konferenser och resor) Publiceringskosinader (tryckning av rapporter) Eftersamråd med de statsvetenskapliga företrädarna har kommittén i följandeuppställning beräknat personalåtgången för de enskilda undersökningsuppgifternaoch beräknat lönekostnader löneläge. Del har därvid förulsatls allforskningsarbetet skall i huvudsak bedrivas av disputerade forskare undermedverkan av assislentpersonal. Lönekostnaderna fören disputerad forskare ärberoende av vederbörandes grundtjänst. Vid beräkningen av kosinaderna harförutsatts atl tre av uppgifterna kan komma atl handläggas av personer medprofessorslön. I övrigt har förutsatts atl docentarvode skall utgå. För assislenlpersonalenhar genomgående beräknats anslällning i lönegrad F 5. Övrigakostnader är på delta stadium i planeringsarbetet svåra atl specificera. Den slörslaenskilda kostnadsposten är den planerade intervjuundersökningen vid 1979 årsval. För denna har efter kontakt med beräknats en kosinadav /intervju för 2 400 intervjuer. Förövriga delprojekt har med uigångspunki i de erfarenheter som finns vid destatsvetenskapliga institutionerna schablonmässigt beräknats atl kostnadernaenligt p 3 och 4 ovan skall uppgå till av forskningspersonalens lönekostnader. Förutomde delprojeklanknutna kostnaderna har beräknats ett mindre planeringsanslag förhösten 1978 vilket främst är avsett alt finansiera utvecklingen avkommunurvalet och viss fortsatt preliminär planering av främst medborgamndersökningen.Vidare har beräknats ett anslag på . för samordningskostnader som intekan hänföras lill något enskilt program. mening svarar dessa beräkningar så långt del är möjligt mol kravenpå noggranna kostnadsberäkningar. Den flexibilitet som det innebär atl endastschablonmässigt beräkna omkostnaderna är nödvändig innan fältarbetet inom varjedelprogram är fullständigt planerat. Kommiiién har också gjort ett försök attfördela kostnaderna på budgetåren 1978/79, 1979/80 sami 1980/81. Eftersomdel är svårt att bedöma i vilken form publicering av forskningsresultatenskall ske har någon särskild post för della inte lagils upp. Om kommittén fårett fortsatt ansvar för programmets genomförande synes publicering i Ds-serieneventuellt kompletterad med en eller flera rapporter i vara enlämplig publiceringsform. 1978/79 1979/80 Mcdborgarakliviwi och /öraiikrlng (inedborgarinlervjuer)Forskningspersonal: I forskare (professor) -l- De i>(>tinska pariierna Forskningspersonal: 1/2forskare -I- Folkrörelser och iniresseorganisaiioner Forskningspersonal:1/2 forskare + 1 assisieni Övriga kostnader Massmedia Forskningspersonal: I forskare -I- 193 846 67 846 67 075 23 476 67 075 23 476 94 569 33 099 387 692 015 692 134 150 46 952 134 150 46 952 189 138 66 198 193 846 67 846 67 075 23 476 67 075 23 476 94 569 33 099 775 384 1 151 384 268 300 93 904 268 300 93 904 378 276 132 396 Totaltdelprogram I Forskningspersonal: 3 forskare -l-6 assistenter kostnader 422 565 147 897 845 130 175 794 422 565 147 897 I 690 260 I 471 588 114 683 40 139 Forskningspersonal:I forskare (professor) -l- Den kommunala /niyallningsorg Forskningspersonal: Iforskare -l- 114 683 40 139 229 366 80 278 458 732 160 556 94 569 33 099 189 138 66 198 94 569 33 099 378 276 132 396 Den kommunala besluisprocessen Forskningspersonal: Iforskare -l- 94 569 33 099 189 138 66 198 94 569 33 099 378 276 132 396 1978/79 1979/80 1980/81 Forskningspersonal: 3 forskare -(-3 assistenter 303 821 106 337 607 642 212 674 303 821 106 337 I 215 284 425 348 Kommunen som serviceproduceni Forskningspersonal: 1forskare (professor) -l- Kommunen som enhel jör samhällsplaneringForskningspersonal: I forskare -(- I assisieni Övriga kostnader 114 683 40 139 94 569 33 099 229 366 80 278 189 138 66 198 114 683 40 139 94 569 33 099 458 732 160 556 378 276 132 396 Delprogram3 loiall Forskningspersonal: 2 forskare -l-2 assistenter kostnader 209 252 72 238 418 504 146 476 209 252 73 238 837 008 292 952 Prograinmei loiall Forskningspersonal: 8 forskare -(- 11assistenter kostnader inkl. planering och samordning 935 638 1871276 447 472 1 554 944 935 638 3 742 552 347 472 2 349 888 383110 3 426 220 283 110 6 092 440 1978/79:61 78 Argumentför och emot kommunindelningsreformen 1 ,m. "Kommunerna i förvandling" redovisas i en uppsats av "Småkommunerna på avskrivning" -en systematisering av argument föroch emot kommunindelningsreformen . Systematiseringenbygger påen genomgång av riksdagstryck och visst övrigi officiellt tryck. Nedanredovisas uppställning i sin helhet. Rubrikerna över resp. avsnitt ärsatta av kommunaldemokratiska kommitténs sekretariat. För.Ell vissl minimum i fråga om befolkningsunderlag och ekonomisk bärkraft utgörförutsättningen för atl en kommun skall kunna handha de allt större uppgifterstaten ålägger den och för atl den skall kunna komma i åtnjutande av alla deförmåner staten erbjuder den. Mot.Olika uppfattningar kan hävdas i fråga om nödvändigheten av alt alla deverksamhetsgrenar som det här gäller skall tillhöra den offentliga sektorn, menäven om man bejakar denna utveckling är inte konsekvensema för kommunernanödvändigtvis de som anhängarna lill en kommunsammanslagning påslår. Huvudmannaskapetför en rad viktiga samhällsuppgifter behöver inte på sätt som skett läggas påkommunerna. Genom en annan ärendefördelning mellan siat, landsting ochprimärkommuner kan de sistnämnda avlastas, varigenom behovei av enindelningsreform försvagas. För.De bristande ekonomiska resurserna i småkommunerna framtvingar en utprägladsparsamhet med de kommunala medlen vilket hämmar benägenheten att ta initiativpå den fria sektorn för den kommunala verksamheien. Invånarna i dessa kommunererbjuds härigenom en sämre service. Mot.Det finns inget ofrånkomligt samband mellan kommunstoriek och kommunalstandard. Åtskilliga småkommuner har lack vare en framsynt och skickligkommunalpolitik saml en rationell förvaltning förmått ge begreppei kommunalsjälvstyrelse ett reellt och betydelsefullt innehåll. har kunnai ske bl.a. tack vare atl de kommunala uppgifierna varil så begränsade och okompliceradealt man haft stor sakkännedom om de enskilda ärendena och god överblick vadgällt verksamheten i dess helhet. 1978/79:61 79 För.Med bättre ekonomiska resurser kan tillfälliga större ulgifter lättare balanseras.Sammanförandet av expanderande och stagnerande orter ger garantier för ettstabilt befolknings- och skalleunderlag. En mera långsiktig och rationellplanering av skilda åtgärder kan därför ske. Småkommunsys-temet däremot lederofta lill investeringar som från samhällsekonomisk synpunki ej kan försvaras. Det finns andramöjligheter att stärka den ekonomiska bärkraften än genomkommunsammanslagningar. En "rationell" planering för ell siörre områdekommer alt medföra spoliering av de investeringar som gjorts i sådana byggnaderoch inrättningar som kommer alt berövas sina ursprungliga funklioner.Planerings- och effektivitetskraven fårej heller drivas så långt atl vissa icke-maleriellavärden går förlorade. Del skulle innebära en nationell förlusl ifall en mängdsärpräglade kommuner försvann och det är tvivel underkastat om del i denybildade kommunerna kommer alt finnas samma intressegemenskap ochsamhörighetskänsla som i de gamla kommunbildningarna. Uppenbara risker finnsför slitningar mellan de olika delarna i de stora enheterna, bl. a. till följdav atl vederbörlig hänsyn måhända inte kommer alt tas lill de mindre och periferaområdenas önskemål. För.Med siörre enheter minskas skillnaderna i skattebördorna mellan olika kommuner,vilket från rättvise- och jämlikheissynpunkler måste anses someftersträvansvärt. Mot.Kommunsammanslagningar är inte den rätta meloden alt åstadkomma den önskvärdalikställigheten, utan detta bör ske genom åtgärder med direkl skatteuljämnande effeki,t. Genom sammanslagningar kommer många små kommuner med godafinanser all få sin ekonomiska ställning försämrad. För.Skapandet av bärkraftiga kommunala enheter kommer all bromsa landsbygdensavfolkning. Centralorter med god samhällsservice kommeratt framstå somattraktiva alternativ till storstäderna, varigenom dessas expansion kan förasin i ett måttligare tempo. Mol.Befolkningsomflyttningarna kan i viss mån hejdas genom skilda lokaliseringspoliiiskaålgärder. Indelningsreformer minskar inte strömmen till storstäderna, mendäremot ökar de inflyttningen från landsbygden lill de nyskapade siörrekommunernas centrumbildningar. 1978/79:61 80 För.Kommuner med ett gott skatteunderlag blir mindre beroende av statsbidrag o. d.Deras effektivare förvallning bidrager också lill att den statliga insynen ochkontrollen över kommunerna kan minskas. Dessulom kan eventuella opåkalladeförsök till inblandning i kommunernas skötsel från statliga myndigheters sidaavvisas med större påpasslighet och eftertryck av större kommuner som har en förfaltningskunnigtjänstemannaslab lill sill förfogande. Mot.Detta är en klen tröst för de många kommuner som försvinner som självständigaenheter.