prop · G2036 · 1978-12-31 00:00:00 — Dethandlade väl också om att Statsföretags ledning hade förtroende för er somverkställande direktörer? BengtGamner: Ja och för personalen som helhet. Vårt företags fortsatta existenshängde ju på en utomordentiigt skör tråd. Det f aims egentligen ingenanledning att låta företaget fortsätta. Om det inte varit för att det faims enny idé i företaget, ett embryo till en ny numerisk styrat-rustning. Omstraktureringenskedde nu för . Vi har MBL och ett annat krav på medbestäirunandefrån medarbetarna. Hade dessa operationer gått att genomföra lika enkeltoch smärtfritt som ? SvenArnerius: Det var varken enkelt eller smärtfritt. Men svaret på frågan är heltklar: ja. Titta bara på omstraktureringen inom . Det finns en klar realismi de fackhga attityderna till personalreduktioner. IngemarHellström: Vi är ju fortfarande mitt uppe i denna förvandling. Vi lägger ned,köper eller byter företag nästan och det är inte svårare nu än då. Vitillämpade , från de första diskussionerna, en öppen och rakkommunikationsform. Vi utgick ifrån att facket var en absolut fullvärdigpartner i viktiga skeden. Hurmycket betyder VD själv i en omvandlingsprocess av det här slaget? SvenArnerius: Man kan naturligtvis sitta och vara blygsam, för ofta övervärderas VDsroll. Men man skall inte heller undervärdera den, för det är alldeles givet attden behövs i alla sammanhang. Det krävs någon som utgör en slags motor i ettmer eller mindre komplicerat maskineri. Och denna motor är då den verkställandedirektören, enUgt aktiebolagslagens bestämmelser och enligt alla psykologiskateoriers föratsättningar. Ärdet så att ni alla tre är "omstrakturerings-VD-typer", dvs. som ,när era företag är färdiga och går med vinst, skall ta er an de andra företagensom har stora svårigheter? BengtGamner: Jag vill nog hävda att det är rätt ohka krav som ställs på en VD iolika situationer. Jag upplever detta som ett verkligt dilemma. För detställdes en typ av krav under rekonstruktionsfasen och en helt aiman typ avkrav . Och det är ganska svårt att känna på sig var man passar bäst. Man fårgenomgå en slags persortiighetsförvand-ling. IngemarHellström: Jag tror inte att jag skulle trivas med att sitta i ett företag somvar så ohyggligt välkonsoliderat som stål- och pappersindustrin var under60-talet. Och inte heller vill jag lämna . För nu börjar ju det roliga,nu när vi köper nya företag och får utveckla nya verksamheter. Skr.1978/79: 6 59 SvenArnerius: Jag kan inte heller se något skäl till varför jag skulle släppa tagetnu. I varje fall inte av principiella skäl. Det är klart att om man inom ramenför ett resonemang kommer fram till att mina insatser skulle behövas bättre på aimathåll, då kan man ju naturligtvis diskutera. Det finns standardteorier om attVD skall sitta , sedan är han förbrakad. Det finns inga belägg för det. Ärdet lättare att få riktig fart på resultatet i ett ordenligt krisdrabbatföretag än att lyfta ett "normalföretagordinarie" vinst till en högre nivå? IngemarHellström: Ja, det tror jag. Motivationen för de anställda är mycket klarare.Nu jäklar anamma, nu hänger det på gärsgåm än i ett mediokert företag sommåste lyftas några decimaler. Det är lättare. Sådet har varit enklare för er än för kollegerna i grappen? BengtGamner: Ja, så är det nog i viss mån. När man startar från ett utgångsläge somvi gjorde, tittar man på alla parametrar. Man angriper alla delar av företaget.Och har man ett rimligt mått av tur, så kommer alla insatser att verka ungefärvid samma tidpunkt. SvenArnerius: Det finns en utvecklingsstyrka i "krischocken" helt enkelt. Jobbarman i en opinionsmässig motvind i de statiga företagen? Kän ner man av att manblir offentligt "hånad" när företaget går dåligt? Är detta enbelastning eller en ? IngemarHellström: Stämpeln "krisföretag" släpar med. Det är nu sedanvi kunde rubriceras som ett sådant, men läste jag om oss under denbeteckningen. I företaget kan vi säkert hålla huvudet kallt, som VD orkar manmed det, men det finns en massa mäimiskor som inte har det perspektivet ellerden överblicken och som blir rädda och plågade av att folk talar illa om oss. SvenArnerius: Vi i Verkstad hudflängdes ordentiigt och det sved i skinnet påoss, 71, 72 och 73.1 dag är inte situationen jämförbar. Det är klart att vifortfarande får våra snytingar om Tjorven, den kommer alltid att leva kvarbland minnesgoda journalister. Vad jag nu tycker är besvärligt är dendiskussion som av politiskt-ideologiska skäl förs rant Statsföretag och deföretag som finns i grappen. Bland annat försvårar den rekryteringen. BengtGamner: Våra företag har säkerligen varit extremt känsliga . Minsta lilla vinkling i en rabrik har upplevts som katastrofal. Menjag tycker att det skrivits en del positivt om oss också nu när vinden harvänt. Finnsdet någon frihet ni som bolagschefer i Statsföretag gärna önskar er? Ellerfinns det någon frihet som ni tycker ni har för mycket av, dvs. där nisamarbetar för litet? SvenArnerius: Generellt kan vi konstatera, att vi har en avsevärd grad av frihetinom ramen för de godkända föratsättningarna. 1978/79: 6 60 klartatt det sker olycksfall i arbetet och inte så sällan. Vi har väl aUa gått påen och annan mina när det har gällt saker som vi har velat genomföra och somman då av för oss outgrandliga skäl förvägrat oss att göra. Men i stort kan vii inte klaga på den frihet vi har. När det gäller frågan om för mycketfrihet jag har ofta efterlyst en mer konkret koncemanda. Ett exempel Statsföretag resurser tycker jag inte utnyttjas i tillräckliggrad. IngemarHellström: Kombinationsmöjligheterna mellan olika företag i gruppen har intealls utnyttjats. Den kombinationseffekt som syns i många andra företag, där manverkligen smälter ihop verksamheter, t. ex. Facit med , den utnyttjarvi inte i Statsföretag. Statsföretag är något byråkratiserat. Ledningen kännersig inte delaktig i dotterföretagens faktiska marknadsproblem. På marknadssidanfinns det fantastiska kombinationsmöjligheter. Ärdet något ni efterlyst i organisationen? SvenArnerius: Jag tror att det måste komma en förändring till stånd. Vi som är så marknadsorienteraderiskerar inte minst opinionsmäs-sigt drunkna i hanteringen av de stora ochtunga bitarna, , , Berol Kemi. Det tycker vi inte är rätt, för detmedför ett mindre bra psykologiskt klimat. Människoma i koncernen går juomkring och tyngs av 1,5 miljarder i förlust. Då är det inte så lätt att tänkai lättrörliga former. Vi behöver en annorlunda grappering inom Statsföretag.Och det har inte med vinst och förlust att göra. Vi råkar vara vinstgivandejust , men vi kan mycket väl åka på en snyting vi också. Det jag syftar påhar med karaktären av företagsamheten att göra. Hurstor skulle lönsamheten i era tre företag ha varit för att ni skuUe varit heltnöjda? I och i procent av det arbetande kapitalet? BengtGamner: Vi skulle behövt komma upp i 1214 miljoner före dispositioner ochskatt. Vi hamnade nu på . I procent borde vi ligga runt10, helst 12. SvenArnerius: Vi ligger rant och det ar vi nöjda med. IngemarHellström: Vi mäter ju på ett annat sätt inom serviceindustrin, det är ivinstprocent på omsättningen. Den ligger på . De mycket finaamerikanska serviceföretagen ligger före skatt på , efter skatt på 3.Vi tror att borde vara 4 i nettovinst före skatt. Vi bör kunnalägga på oss 10 miljoner till. Det är målsättningen för att få en anständigtrygghet för framtiden. Hurser det ut ? BengtGamner: 1978 borde bli bättre än 1977. Försäljningen ökar 1520 procent.Lönsamheten kommer nog att ligga på av det arbetande kapitalet. SvenArnerius: Vi har som målsättning att fortsätta expansionen. Skr.1978/79: 6 61 Däremot ligger vi åtminstone budgetmässigt kvar påsamma absoluta tal när det gäller vinst, ca . : Vi haren budget som påminner mycket om 1977 års verksamhet. Omsättningen ökar väsentiigttack vare nyinköpta företag. Har du en verklighetsförankradvision av hur ditt Verkstad, ditt SMT-Pullmax, ditt ser ut om femår storlek, nya produkter, ägarmässigt ...? : Ja, vi harkonkreta handlingsplaner på att utveckla det som Verkstad idagkonstituerar. Men det är ju inte säkert att Statsföretag nöjer sig med det ...På egen hand kommer vi att vara något större i , vi kommer att vara rättmycket större intemationellt. Vi kan inte undgå internationella tillverkningaroch etableringar av rent marknadsmässiga skäl. Vi blir inte dramatiskt mycketstörre. Men kan ju mycket väl komma och säga: Ni är i materialhanteringsbranschen,varsågoda, vi har gjort studier. Då kan jag inte svara på hur vi ser ut om femår. : Ökadinternationalisering det är också något som kommer att prägla oss. Vi haridag en exportandel på om vi bortser från ett par små företagsom är rena serviceföretag. Vi ser hur protektionismen blir alltmersvårhanterlig för oss. Det blir då svåra avväganden som måste göras. Jag trordock att vi nått en viss plattform storleksmässigt, där vi är tvingade attstanna upp ett slag och ställa oss vissa frågor. Det är nödvändigt att virenodlar våra affärsidéer i första hand. Skr.1978/79: 6 62 Förstärkning av forskning och utveckling Varförnya satsningar på FoU? Vid1977 års bolagsstämma uttryckte verkställande durektören att i än högre grad änvad som tidigare skett borde Statsföretags resurser koncentreras på att finnanya affärsidéer, som kan reducera grappens beroende avbasindustrierna. Det är därför nödvändigt att Statsföretag engagerar sig isökandet efter nya tekniker också internationellt som kan överföras i nyaprodukter, processer och metoder. För att öka Statsföretagsgrappenskonkurrenskraft på måste goda föratsättningar skapas för enindustriell förnyelse. En väsentiig fråga är härvidlag hur grappensinnovationsförmåga skall stimuleras. Ettförnyat intresse för industrins forskning och utveckling har också väckts i denallmänna näringspolitiska debatten i takt med att bekymren inom flera av våraindustrinäringar, som har grandat sitt välstånd på, tomat upp sig.Detta får ses som en positiv effekt av en bekymmersam utveckling, eftersom dentekniska utvecklingen kanske är den främsta drivkraften bakom den ekonomiskatillväxten. Därvid betraktas den tekniska utvecklingen som den del av ökningeni produktionen som ej kan förklaras av ökningen av arbetskraft eller fysisktkapital. Denna s. k. teknikfaktor svarar enligt de skattningar som gjorts iSverige för den helt övervägande delen av produktionstillväxten i industrin.Bakom denna faktor ligger dock en lång rad faktorer såsom en höjning avutbildningsnivån, förändringar i industristrakturen, ny teknologi etc. Som ettmått på innovationsaktiviteten i företagen brakar ofta användas företagens FoU-utgifter. Gjordastudier visar därvid att företag som satsat stora resurser på FoU också harhaft en snabb tillväxt. Det anses dock ej vara helt klarlagt om det ärsatsningen på FoU, som skapar snabb tillväxt eUer om det är den snabbatillväxten som skapar resurser för FoU. Det är dock belagt att företagens FoU-satsningarmed viss tidsfördröjning skapar tillväxt i omsättningen. Omfattningeni dag av FoU i Statsföretagsgruppen Antaletpersoner som var sysselsatta med FoU i Statsföretagsgrappen var ca 600,vilket var av det totala antalet anställda i grappen. Denna siffra ärnågot lägre än motsvarande, som anges för den totala mängden av svenska grav-och tillverkningsföretag, vilket är . Nyssnämnda år är den senastetidpunkt vid vilken en jämförelse kan göras med Statistiska Centralbyrånsundersökning av FoU i svensk industri som helhet. Totalt användes i Statsföretagsgrappen1975 för FoU, vilket belopp svarande mot av omsättningen. Motsvarandeprocentsiffra för svensk industri i sin helhet var . Skr.1978/79: 6 63 Statsföretagsgrappenhade ett jämbördigt förhållande mellan antalet personer i forskar- och tekniskaexpertfunktioner och personer som i andra befattningar är engagerade i FoU-arbete.För landets samtiiga företag rådde en kraftig övervikt för den senare grappen.En naturlig följd härav är att Statsföretagsgrappen redovisade en i förhållandetill övriga företag större andel forskningsarbete och i motsvarande mån mindreandel utvecklingsarbete än svensk industri i sin helhet. FoU-kostnademainom Statsföretagsgrappen uppvisar ett inom industrin etablerat mönster medhöga FoU-insatser för branscher såsom läkemedelsindustri och kemisk industri,men låga FoU-siffror för grafisk industri och trävaraindustri. Flertaletföretag inom Statsföretagsgrappen uppvisar enbart smärre skillnader gentemotbranschgenomsnittet vad avser FoU-kostnader. För ett par företag noteras dockkraftiga avvikelser. Statsföretagsgrappen har en märkbart större FoU-satsning änsvensk industri i sin helhet inom främst den kemiska industrin. Driftskostnademaär den klart dominerande kostnadsposten. Av dessa kostnader lägger svenskindustri i övrigt proportionellt väsentligt mera medel på utveckling avprodukter än vad Statsföretagsgrappen gör. Detta gäller speciellt förbättringav existerande produkter men också framtagning av för företaget nya men påmarknaden existerande produkter samt framtagning av för marknaden nyaprodukter. Statsföretagsgruppen satsar dock mer än svensk industri i allmänhetpå processutveckling och allmän kunskapsuppbyggnad. Detta är delvis en följdav att Statsföretagsgrappen har tyngdpimkten i sin verksamhet förlagd inomprocessindustrin. Denhelt övervägande delen eller av finansieringen sker i Statsföretagsgruppenmed egna medel, under det att av FoU-kostnadema finansieras via offentiigasektom och från övriga källor. Som jämförelse kan nämnas att motsvarandesiffror för samtliga företag 1975 var för egen finansiering, förfinansiering via offentliga sektom och för övriga finansieringskällor.Statsföretagsgruppen har alltså en relativt sett hög egen finansiering. Det börsåledes uppmärksammas att Statsföretagsgrappens andel av det statliga stödet tUlforskning och utveckling är endast procentuellt en tredjedel av vad den övrigaindustrin mottager. Noteras kan vidare att av de som den offentiiga sektomsvarar för, hänför sig till Styrelsen för teknisk utveckling. Statsföretagsgrappensintäkter av licenser, patent, royalty och know-how exklusive kostnader för egnapatentansökningar är väsentligt lägre än motsvarande kostnader. Dessa kostnaderi relation till totala FoU-kostnadema i Statsföretagsgrappen överstigerväsentligt motsvarande relationstal för svensk industri i allmänhet, vilketbetyder att Statsföre- 1978/79: 6 64 tagsgruppenlägger ned i förhållande till sin storlek ansenliga belopp på licenser och royalties. Nyacentrala FoU-aktiviteter i Statsföretagsgruppen Betydandeinsatser görs av FoU-enheter inom dotterbolagen i Stats företagsgrappen. Dengemensamma resursen för Statsföretags satsning på nya affärsidéer och produkterutgör (), som är ett dotterbolagtill . Syftet med SUs verksamhet som dylik resurs är atttillföra Statsföretagsgrappen nya produkter och affärsidéer. Detta betyder attföretaget kommer att vara aktivt engagerat i sökandet efter nya affärsidéer ochprojekt, som kan exploateras inom gruppen. Det är därför nödvändigt attpotentiella behov, marknader och teknologier efter hand systematiskt undersöksav SU. Goda kontakter måste etableras nationellt och intemationellt medvetenskapsmän, institutioner och företag. SU kommer att utföra undersökningaroch sålunda tekniska och kommersiella utvärderingar att kanbasera sina beslut vad beträffar de olika projektens fortsatta utveckling pådetta material. Föratt söka definiera och analysera nya affärsidéer och projektförslag avintresse för Statsföretagsgrappen har en speciell grupp av kvalificeradepersoner bildats inom SU. Avsikten är att grappen för Statsföretags räkningskall medverka i diversifiering inom nya tillväxtområden medverka i kommersialisering av affärsidéer. Dennagrupp kommer att vara engagerad i sökning, identifiering och utveckling av nyaaffärsidéer fram till ett stadium, där idén anses vara så intressant att denkan föras vidare som ett separat projekt. Vid denna punkt skall SU kuima ställaprojektledare till förfogande för den vidare utvecklingen av projektet. Närsedan en prototyp har gjorts och preliminära marknadsplaner utformats,överförs projektet till ett exploaterande företag, som kan ta över ansvaret förtillverkning och marknadsföring av produkten. SUbedriver också specifikt utvecklingsarbete inom vissa områden av väsentligbetydelse för Statsföretagsgruppen. Speciellt beaktas därvid sådana områden somej är företrädda inom gruppen eller där flera av dotterbolagenkan samverka. Inomenergiområdet kan nämnas att SU på uppdrag av leder ettvindkraftprojekt, där Uddcomb, , Allmänna Ingenjörsbyrån,Flygtekniska Försöksanstalten samt i ingår. Avsikten äratt under förutsättning av en statlig beställning bygga en fullskaleprototyp.På avses projektet leda till nya produkter för de producerandeföretagen i . 1978/79: 6 65 SUär också ansvarigt för ett projekt, som syftar till att studera möjligheternaatt åter introducera torv som bränsleråvara. och ,vilka också deltar i projektet, har Statsföretagsgruppen särskildaförutsättningar när det gäller att utnyttja torv för förbränningsändamål. Enförsta anläggning avses att projekteras för en av ASSIs fabriker. SUskall också bidraga till att etablera och upprätthålla goda kontakter med unversitet,högskolor och nära följa den tekniska utvecklingeninom sådana områden som är av speciellt intresse för Statsföretagsgruppen. Pådet tekniskt-vetenskapliga området har SU härjämte en väsentlig uppgift i attfrämja internationella kontakter så att nya produkter och nya teknologier kanintroduceras i Statsföretagsgruppen. Mellan SU och Swedish Industrial Development(SID) har upprättats mycket nära kontakter och SU och SID kommer gemensamt attbehandla förslag och idéer förmedlade av SID från . Vid1977 års bolagsstämma påpekades det angelägna i att nya lönsamma produkter,processer och metoder utvecklas inom . Ofta krävs ocksåatt produkter och tjänster blir mera konkurrenskraftiga och bättre anpassadetill morgondagens krav. Detta fordrar en ökad satsning på forskning ochutveckling. Att satsa på nya produkter och affärsidéer innebär ofta ett stortmen nödvändigt rikstagande, vilket kan kännas speciellt tveksamt i tider medvikande lönsamhet. Föratt skapa bättre föratsättningar för en sådan satsning inomStats-företagsgruppen har inrättat ett särskilt stöd, varigenomföretagen skall kunna erhålla en delfinansiering för utveckling av nyaprodukter, processer och metoder. kan också genom detta stödcentralt initiera utvecklingsprojekt inom områden som är betydelsefulla förgruppen. Vid1977 års bolagsstämma framhölls att det var väsentligt att Statsföretag ABinrättade en grupp för framtidsstudier på medellång sikt, t. ex. för bevakningav energifrågomas betydelse för Statsföretagsgrappen, råvarusituationensutveckling m. m. Endiskussion om en sådan verksamhet har tagits upp mellan SU och Statsföretag AB.En prognosverksamhet av detta slag har tilldragit sig storuppmärksamhet bland svenska företag. Bakgrunden är att utvecklingshastigheten isamhället ökar och att man därför vill förstärka sin planering för att fåbättre beredskap inför möjliga förändringar. I ett flertal företag har mandärför bildat särskilda enheter för 5 1978/79. 1978/79: 6 66 attgenomföra studier av teknisk och ekonomisk utveckling, som kan vara avbetydelse för företagets verksamhet. Syftetmed framtidsstudieverksamheten i Statsföretagsgrappen skulle främst vara att följa och analysera omgivningsföratsättningarna förden långsiktiga tekniska och ekonomiska utvecklingen och konsekvensen av de-sairuna utvärdera och sammaställa prognoser förStatsföretag långsiktiga planering. Ienlighet med verkställande direktörens intentioner på bolagsstämman 1977 hardiskussioner om inrättande av ett utveckUngsråd tagits upp. Ett sådant råd börvid sidan av sin kontaktskapande funktion kunna spela en väsentlig roll i attge en samlad överbUck över den tekniska och naturvetenskapliga utvecklingensamt deras trender nationellt och intemationellt. Rådet bör också kunna utgöraen kreativ resurs för genom att komma med initiativ till nya FoU-och verksamhetsområden med stor utvecklingspotential för Statsföretagsgruppen. Genomen innovationstävling har de anställda i Statsföretagsgrappen uppmuntrats attlämna in idéer och förslag till SU, som administrerat tävlingen åt StatsföretagAB. Bedömningsgrunden för tävhngen har varit de inkomna förslagens kommersiellavärde för Statsföretagsgrappen, oavsett om idén kan exploateras inom grappeneller om dess värde kan komma grappen till godo i form av att licenser säljstill utomstående företag. Intressetför tävlingen var stort och av de över 400 förslag som kom in ansåg juryn att24 förslag från 21 tävlande var värda en prissunmia av . Ett förstapris om utdelades därvid till , , för hansinsända förslag till malmtransport och malmbehandling. Samtiiga av de prisbelöntaförslagen har bedömts vara av en sådan kvalitet att de kan förverkligas ochexploateras inom gruppen. Dennajdétävlmg utgör ett första steg för att stunulera kreativiteten inom Statsföretagsgrappenvid sidan om den normala förslagsverksamhet som finns mom de olika företagen.Då flera av de prisbelönta förslagen är sådana som kommit fram inom ettföretag, men där ett annat företag inom grappen kommer att vara exploatör, hartävlingen lett till att kontaktema avseende utveckligsverksamhet mellan deolika företagen i grappen har stärkts. Skr.1978/79: 6 67 Svenskindustri har länge levt på att dess produkter haft hög kvalitet. Det räckerinte rant om i världen görs nu bra varor av yrkes-kunnig personal tilllägre kostnader än vad som är möjligt här. Det är ett livsvillkor för svenskindustri att fömya sig genom tekniskt nyskapande. En ökad satsning på FoU ochinnovationsverksamhet är en nödvändig åtgärd för att bevara lönsamheten isvenskt näringsUv. Skr.1978/79: 6 68 Nya insatser för att främja tillväxt och etablering Riksdagenhar i det s. k. småföretagspaketet ställt sammanlagt till Svenska IndustrietableringsABs (Svetab) förfogande för att starta två regionalainvestmentbolag, med huvudkontor iKarlstad samt med huvudkontor iHärnösand. Kontor kommer också att upprättas i resp . Genom regionalbolagenfår Svetab möjligheter att i kontakt med näringslivet i dessa regioner främjatillväxten av små företag och medverka vid etableringen av nya företag. Erfarenheternafrån Svetabs verksamhet med små och medelstora företag har bidragit till attrikta uppmärksamheten på företagaren som person, på samspelet mellan individemai ett företag och på det sätt som företagaren och ledningsgrappen arbetar medatt utveckla sin produkt och sin affärsidé. Av två nystartade företag med tillsynes nästan identiska förutsättningar beträffande produktion,produktinriktning, marknad etc kan ju det ena bli en succé medan det andrakanske måste avvecklas . Vad beror detta på? Underhösten startade Svetab ett särskilt dotterföretag vars uppgift är att arbeta med frågor som rör förander-sökning, utvärdering ochuppföljning av presumtiva investeringsobjekt. Investkontakt kommer att byggasin verksamhet på insikten om det viktiga samspelet mellan företagare/lednmgsgrappoch affärsidé. Regional-investbolagen kommer också att få hjälp vidutvärderingen av person och affärsidé genom detta särskilda sökbolag. Bedömiungsprogrammetsyftar också till att klargöra för företagaren inom vilka kunskapsområden hanhar svagheter vilka kan kompenseras genom samarbete med andra personer ellergenom en ny konstellation i ledningsgruppen. Investkontaktsbedönmingsprogram för utvecklmg av företagares affärsplan och ledningsgruppkommer att ligga till grand för Regionalin-vests projektval. Regionalinvestsengagemang görs enligt följande prmciper: Regionalinvest arbetar med att som mmoritetsintressentstödja nyetablering och expansion. Någon åtskillnad mellan handelsverksamhet,industriell eller serviceproducerande verksamhet görs inte. Regionalinvests minoritetsengagemang i ett företagges ofta formen av konverteringslån, vilket ger Regionalinvest möjlighet atttill en i förväg specificerad kurs konvertera lånet i aktier. När förutsättningar finns arbetar Regionalinvestmed tidsbegränsade engagemang.