prop · G203143 · 1978-12-31 00:00:00 — Alt tillsätta en parlamentarisk utredning omkulturindustrin och dess förgreningar. Atl utveckla barns egen förmåga att gestalta, somen molkrafl mot och som en analys av den kommersiella kulturen. All ge barnen motståndskraft. Föratl åstadkomma en begränsning av utbudet av kulturellt undermåliga serierföreslår barnkulturgruppen generell avgift på serier i kombination med ett ökalkvalitetsstöd till serieproduktion, efter samma principer som lilteralurslödel.Någon myndighet bör tillsammans med intresseorganisationer av typSeriefrämjandel och ev. med representanter för serie-branschen, i en likartadkonstruktion som , medverka till en alternalivproduktionav serier. Barnkulturgruppenkonstaierar att gällande handelsavtal skapar svårigheter när det gäller attlägga importavgift på utländska serier. När del gäller handelsavtalen mellanländer inom , EFTA och EG föreskrivs att medlemsstaterna får vidta ålgärderför att skydda människors liv och hälsa och atl vidta sanktioner mot sådant somstör goda seder. har dessa klausuler inte prövats vad gällerkulturprodukter. Barnkulturgruppen konstaterar atl vi saknar handelshinder tillskydd för vår inhemska språkliga och kulturella identitet. Barnkulturgruppentillägger att många utländska serier trycks i och alt de därmed fallerunder svensk tryckfri-helslagssliftning, vilket gör det möjligl alt belägga demmed en speciell avgift. Möjlighelerna atl med hjälp av tryckfrihetsförordningenhindra spridandet av skrifter som innehåller sådana förråande och fördomsfullaelement atl barn kan la skada, begränsas av all lagen i detta fall gör undantagför sådan skrift som sprids genom vanlig handel. Barnkullurgruppen konstateraratl längre gående åtgärder förutsätter en grundlagsändring som ger ökademöjligheter till ingripanden enligt tryckfrihetsförordningen. Barnkulturgruppenframhåller i delta sammanhang behovel av atl barnfilm- 1978/79:143 63 När del gällermarknadsföringsåtgärder som rikias lill barn finns det i redan gällandemarknadsföringslag vissa hinder. Barnkullurgruppen förordar en skärpning isynen på marknadsföringsåtgärder rikiade till barn enligl följande; I reklam ellerannan marknadsföring ska inte barn förekomma. Man ska inteheller använda idoler, sportidoler, seriefigurer eller liknande imarknadsföringsåtgärder som rikias mol barn. Barn ska inteanvändas som levande annonspelare genom atl firmamärken och liknande trycks påkläder eller på sportgrejor som förelrädes-vis används av barn. Genombranschöverenskommelser bör man förhindra all förelagen i sin marknadsföringstartar klubbar av typ eller liknande där syftel inte är annal änalt öka försäljningen av etl företags produkier, genom all användaföreningsformen, som är skyddad av lagen om medbor-geriiga fri- ochrättigheter. Barnkulturgruppen framhåller del angelägna i att samhällettar ställning till vilken kombination av ålgärder som är lämplig för altmotverka kommersialismens negativa verkningar på kulturområdet som helhet.Barnkulturgruppen förespråkar därför en parlamentarisk utredning som bör fåtill uppgift atl dels kartlägga kulturindustrins ulveckling och branschslmklur,dels komma med förslag på vilka åtgärder samhällel bör vidta mol kommersialismensnegaiiva verkningar. Del finns enligl barnkullurgruppens bedömning skäl allanla att kulturindustrin sträcker sig över flera sektorer av kulturområdet ochatt den dessutom är nära förbunden med annan industriell verksamhei. Del ärdärför angeläget med en samlad ulredning som försöker beskriva situationen samtge underlag för hur samhället fortlöpande ska informera sig om utvecklingeninom kulturindustrin. Mol bakgrund av att barn på etl mer totalt sätt än vuxnapåverkas av kulturyttringar föreslår barnkulturgruppen alt det inom olikautbildnings-former inrättas särskilda grenar, linjer eller kurser för dem somväljer att syssla med barn. Barnklulurgruppen konslaterar atl det finns ell stortbehov av en gemensam, övergripande ulbildning och föreslår all kursen ibarnkullur vid universilelel i Slockholm byggs ut till 40 poäng och att enmotsvarande kurs på 20 poäng inrättas vid högskolan i . Barnkulturgruppen underslryker också vikten av alt stödjaolika former av föräldrautbildning och förordar att utrymme ges för diskussionav barnkullurfrågor inom varje form av föräldrautbildning. 5 De konstnärliga uttrycksmedlen och barnen S.l gör världen tydlig Barnkulturgruppen underslryker barnens behov av litierafursom speglar deras sociala verklighet och stimulerar till handling. a. på viklen av god facklilleratur som i ett läsfrämjande arbeiebland ovana läsare ofta är del material som är mest lättillgängligt.Grundläggande för etl arbeie med läsning bland barn och ungdom är, vidare, alldet kombineras med slimulans till egel skrivande. Gruppen ger en översikt av barnboksulgivningen i Sverige.År 1976 utgavs 478 barn- och ungdomsböcker, varav 44 nyutgåvor. Hälften avdenna utgivning var översättningar. Huvuddelen av utgivningen är kon- 1978/79:143 64 centrerad lill några stora förlag, främst B. ,och och . Bortåt hälften av den skönlillerära ulgivningen utgörs av s. k. massmarknadslilteratur. Kommunernas huvudbibliotek och flertalet större filialerhar någon form av barnavdelning. Dessa avdelningar sköts emellertid i storutsträckning av outbildad personal. Enligl barnkulturgruppen har alltjämtförhållandevis få kommuner särskild barnbibliotekarie. Landets folkbibliotek har emellertid på del hela tagetgenomgått en dynamisk utveckling, menar barnkulturgruppen. I motsats till dessahar skolbiblioteken i stagnerat. Deras standard är klan lägre änfolkbibliotekens. Endast 68 kommuner kan sägas ha fungerandeskolbibiio-leks/läromedelscentraler för hela kommunens syslem av skolbibliotek.Etl nära samarbele mellan skolbibliotek och folkbibliotek är en förutsättningför all kommunens samlade resurser utnyttjas. En ulredning angående samverkanmellan skola och folkbibliotek görs av kullurrådel i samarbete med SÖ ochsvenska kommunförbundet och beräknas vara avslutad . Barnkulturgruppen släller sig positiv lill atteflerhandsslödel till utgivning av barn- och ungdomslitteratur utgår till ettbegränsal antal (ca 150) titlar, att det utformas som etl arkersältningsstödmed viss prispressande effekt, och att del kan konstrueras så att hänsyn tastill bokens illustrering. Gruppen föreslår att stödet ökas från 2 milj. kr.till 3 milj. kr. för atl stärka den prisåterhållande effekten. Med hänvisning lillatl det finns en risk atl barn- och ungdomslitteraturen får svårt att hävda fördelningen av projektstöd föreslår barnkulturgruppen vidare attproduklionsstödel lill särskilt kostnadskrävande litteratur ökas från 1 milj.kr. till 2 milj. kr. Det bör härvid särskilt anges atl I milj. kr. ska användasför produktion för barn och ungdom. Vidare föreslår gruppen all Seriefrämjandel får i uppdragalt i samarbele med Svenska tecknare, . Statensungdomsråd och arbetsgrupp för stöd till barn- ochungdomslitteratur göra en undersökning av hur många titlar etl slöd tillserieproduktion av god kvalitet skulle omfatla samt vad del skulle innebäraekonomiskt. Barnkulturgruppen framhåller behovel av diskussion, utbildning ochläsforskning vad gäller tecknade serier. Barnkullurgruppen anser alt försöket med läsfrämjandeverksamhei inom barn- och ungdomsorganisalionerna är värt att värna om.Kopplingen till litteraturstödet är emellertid opraktisk. Slödköpel av böckerför det läsfrämjande försöket bör enligt barnkullurgruppens mening ersättas avdirekta inköp. Urvalet bör göras av samma arbetsgrupp som väljer böcker förstöd. Försöket bör kontinueriigt byggas ut under förslagsvis . Efterutvärdering av det pågående försöket bör medelsbehovel bedömas. Seminarier för diskussion om barnboksutgivning, arbeie medbarnböcker, genomgång av olika lilleraiurkategorier etc. föreslås även fåekonomiskt stöd genom . Barnkulturgruppen föreslår att stödet lillproduklion av lältläst litteralur, s. k. LL-böcker, byggs ul för all möjliggöraen ökad utgivning. Med hänvisning till propositionen (1976/77:87) om insatserför handikappades kulturella verksamhei anför gruppen vidare alt ell hundralalav de 1 200 lalböcker som avses anskaffa rimligen bör varabarn- och ungdomslitteratur. Vidare anser gruppen atl 50 av de 300 titlar somska överföras lill punktskrift bör vara bam- och ungdomslilleratur. Även produklion av liiieratur på invandrarspråken börkompletteras 1978/79:143 65 med talböcker, menar barnkulturgruppen. 1 de fall därbarnen har begränsade möjligheter atl uppleva sitt hemspråk i skrift kandirekt inspelning på band av berättelser och icke tryckta texter vara denenklaste produktionsformen. Ett stöd till bokdistributionen är ett nödvändigtkomplement till det statliga litteraturstödet och bokullåningen fränbiblioteken. Barnkulturgruppen föreslår att ett stöd lill försäljning av barn-och ungdomsböcker knyts till ett utökat litteraturstöd, enligl den modell somSveriges författarförbund föreslår i sin utredning . Elt försäljningsslöd av högst . per volym föreslås utgåför 2-5 volymer förutsatt atl försäljaren inköpt minst 40 titlar med minst 2volymer vardera i fast räkning. Prestationsstöd bör ulgå med . om minsl2 volymer av 200 titlar är inköpta i fast räkning. Barnkullurgruppen anser det vara naturligt attpostorderförsäljning knyts till folkbiblioteksverksamheten. Gruppen föreslårvidare alt frågan om samhällets överlagande av pressbyrån utreds. De upprustningsbidrag som utgår till lokalbiblioteksverksamhet avser i första hand uppbyggnad av mediebeståndet. Dessabidrag bör enligl barnkulturgruppen konstrueras om och utvidgas. Gruppenföreslår atl uppruslningsbidrag, avseende kostnader för medier och förpersonal, utgår med högst 1 milj. kr. per bibliotek under högst . Bidragetbör special-destineras till kommuner med mycket svagt utvecklatbiblioteksväsen, i första hand till kommuner med svag skattekraft. Avsikten medbidraget bör vara att bygga upp etl lillräckligi bokbestånd och alt skapaformer för samarbete mellan kommunala organ och organisationsliv. Nyaupprust-ningsbibliotek bör starta under minsl . Vidare föreslår gruppen all del inom ramen för bidrag tilllokal biblioteksverksamhet skapas en bidragsform (punktbidrag) för uppbyggnadav verksamheten vid sådana bibliotek som inte har allmänna upprustningsbidrag.Till skillnad från uppmslningsbidragel föreslås punktbidraget kräva en kommunalsatsning molsvarande av projektets kostnad. 2 milj. kr. föreslåsulgå till punkibidrag. Gruppen föreslår att nuvarande "bidrag tillsamlingslokaler" utökas till atl omfatla även bidrag tillbibliotekslokaler. bibliotek bör, enligt barnkullurgruppen, fåen resurs av fackutbildade bibliotekarier som samarbetar med folkbiblioteken.Dessutom behövs riktlinjer för bokbeståndet motsvarande de som för närvarandefinns för folkbiblioteken. Riktlinjer bör även utfärdas för belägenheten ochomfattningen av skolbibliotekens lokaler samt för antalel öppetlimmar perskola. Förskolans bokförsörjning sker bäst, menar gruppen, genomde kommunala folkbiblioteken. Så är oftast nu fallet. Kommunerna bör utfärdariktlinjer för bokbeståndels omfattning och särskilda kommunala anslag börutgå till detta material. Barnkulturgruppen föreslår att undervisningen ibarnlitteratur vid högskolan i komplelleras med en introduktion ibarnbiblioteksarbete under den första terminen. Belydelsen av utvidgademöjligheler lill vidareutbildning för barnbibliolekarier ochskolbibliotekarier understryks. Behovel av billiga kvalitetsböcker betonas i allasammanhang där barns läsning diskuteras. Barnkulturgruppen understryker viklenav all få fram en ulgivning som på någorlunda lika villkor i fråga omresurserna konkurrerar med den s. k. skräplitleraluren. Gruppen föreslår entreårig försöksverksamhet med massmarknadsutgivning av barn- ochungdomsböcker. Prop.1978/79:143 66 Tilelval,ulformning och distribution bör skötas av Litleralurfrämjandel med hjälp av enstatligt tillsatt referensgrupp. Utgivningen bör ha viss anknytning lill"En bok för alla". En del av ulgivningen bör kunna bestå av titlarsom är aktualiserade genom program i radio/TV. 1 fråga om sådana titlar ansergruppen atl bokens originalförlag kan kvarstå som producent, medanLitteraturfrämjandet föreslås fungera som samorganisation för ulgivningen.Ulgivningen föreslås omfatta fyra serier för olika åldersgrupper med minst 7titlar i varje. Barnkullurgruppen bedömer ell årligt anslag av 2 milj, kr. Till detta bör läggas ytteriigare . för utgivning avtitlar som är knutna lill SR/TV:s programverksamhet. Gruppenföreslår vidare atl staten stödjer en fabrikation av spel, leksaker ochsamlarbilder som knyts till massmarknadsförlagel. Barnkullurgruppenföreslår alt ulbyggnaden av Svenska barnboksinstitu-lel fortsätter. I förstahand bör en tjänst som litteralurpedagog inrältas. Vidare bör medel anslås lillökad kursverksamhet. Dessutom bör ulgå ell anslag av . för inköp avreferenslitteratur m. m. Slutligen föreslår gruppen att departementet uppdraråt att utreda förutsättningarna och principerna för en utbyggnadav institutets lokaler och verksamhet. 5.2Bildspråket lika viktigt som talspråket Barnkulturgruppenanser att målel för bildundervisningen på olika nivåer inom skolsystemet harformulerats i god överensstämmelse med bildens ökade roll somkommunikationsmedel i samhället. Däremoi svarar den undervisning sommajoriteten av barnen möter i skolan inte mol ambilio-nerna på detla område.Bristerna i skolans bildundervisning kompenseras inte heller av andra ålgärderpå området. Del finns l.ex, inle kommunala bildskolor på samma sätt somkommunala musikskolor. Det finns därför ett stort behov av all se överbildarbelets villkor på undervisningområdels olika stadier. En naturligutgångspunkt för etl sådant arbete vore alt analysera skolans läroplaner.Barnkullurgruppen föreslår att de blivande klasslärarna ges mer tid alt arbetamed bilder. Detla kan ske genom att pedagogik och metodik knyts närmare sammanoch genom att undervisningen görs mer ämnesövergripande och projeklinrikiad.Utbildningen skall leda till förmåga att bedriva utvecklingsarbete även påbildområdel. Teckningslärare föreslås få ökade möjligheter att i arbetslagarbeta tillsammans med elever och lärare inom förskolan och i låg-och mellanstadier. På högsladiet bör leckningslärarnas arbelssiluationförändras så all mer lid kan ägnas varje elev. Barnkulturgruppenkonslaterar att det kommersiella utbudet av bilder är slarkl inriklat på barnmedan den konslnäriiga bildproduktionen oftast saknar sådan inriktning.Bildkonstnärerna föreslås få möjlighet alt i nära samarbele med barn formulerabilder. Detta kan ske bl. a. genom alt bildgrupper arbetar fillsammans medelever i skolan och i lokaler av verkstadstyp i bostadsområden. Lokalaorganisationer bör i det senare fallet stå som ansvariga. Barnkulturgruppenföreslär att stålen stöder en fabrikation av spel, leksaker, samlarbilder elc.När ell massmarknadsförlag för barn- och ungdomslilleratur bildals och närulgivningen kommil igång bör förlaget tillsammans med lekmiljörådel undersökamöjlighelerna alt knyta i första hand en produklion av samlarbilder och speltill förlaget. 1978/79:143 67 Den kommunala verksamhelen på kulturområdet bör ses över,så att barn ges ökade möjligheler all ulveckla sin förmåga alt självständigtskapa bilder, att kommunicera med bilder och att tolka och kritiskt granskaolika typer av bilder. kommun har planer på all starta enförsöksverksamhet med ell dokumenlalionscentrum för barns bilder. Syftel medverksamhelen är atl dels samla in och systematiskt ordna barns bilder från helalandet dels ge barn möjlighet alt skapa bilder, musik, teater etc.Barnkullurgruppen föreslår att verksamheten ges statligt slöd. Gruppen anservidare all bristen på en sammanhållen forskning, som kan ligga lill grund förmer genomgripande ålgärder på bildområdel, blir alltmer alarmerande. En ökadforskning kring barns reaktioner på bilder är därför angelägen. Barnkulturgruppen föreslår atl ulbildnigsdepartementettillsätter en statlig bildulredning med syfte all ge fördjupade insikter ombilden som kommunikationsmedel, bildens olika funktioner i samhället samtbildens möjligheter alt höja människors livskvalitet. Utredningen bör ocksåges i uppdrag atl i nära samarbele med skolan se över bildarbelets villkor påundervisningsområdets alla stadier. Barnkullurgruppen konslaterar att del sena 60-talelinnebar ett uppvaknande för många museer när det gällde aktiviteter förbarnen. Skumgummigropar och lekverkstäder gavs plats på museerna. Mänga avverkstäderna och lekutrymmena blev emellertid inget annat än barnparkeringar,vilket gjorde atl många museer slutade upp med all erbjuda denna typ avakliviieler. Barnen ska inle avskärmas från museiverksamheten ulan i ställetaktivt delta i den. En sådan inriklning ställer emellertid stora krav påmuseerna. Barnkullurgruppen anser all utställnings-ochvisningsmelodiken vid museerna bör ulvecklas så atl den kan la in fleraspekter än vad som sker . Vidare måsie museernas uppsökande verksamhei förslärkas.En tredjedel av de medel som går till utställningar, information ochuppsökande verksamhei bör användas för barn. En liknande kvotering bör gällaockså för Riksutställningars verksamhet. Det saknas enligt barnkulturgruppen alltför ofta lokalerdär barn kan bearbeta sina intryck under museibesöket och gruppen föreslårdärför atl lokaler avsätts i museer och utställningslokaler för barns skapandeverksamhet. Gruppen anser också alt utbildningen av museipedagoger måste sesöver. Personalbristen pä museerna gör att barnen alltför ofta måste vägledas ialltför stora grupper. Museipersonalen har vidare små möjligheler allfortbilda sig. Barnkulturgruppen föreslår därför alt museipersonalensfortbildning förstärks . Barnkulturgruppen framhåller vidare all den kunskap somfinns inom museivärlden också borde komma barnen lill del i de områden där debor. Museerna föreslås få medel all i samarbele med skola och lokala organisationerhjälpa barnen atl se och utforska sin egen hemtrakt. De rika erfarenheter som finns av bild- ochmuseipedagogiskt arbete med barn bör enligt barnkullurgruppens meningsystematiseras och göras tillgängliga inte bara för museernas personal ulanockså för intresserade utanför museerna. 5.3 Alla barn tycker om musik Barnkulturgruppen framhåller i rapporten att gruppensarbeie koncentrerats till att försöka granska barnens musiksilualion i dagenssamhälle. 1978/79:143 68 Musiken ses av barnkulturgruppen inle som en isoleradkonstart utan som ett viktigt och värdefullt inslag i det dagliga livet, ellkommunikationsmedel. Enligl barnkulturgruppen koncentreras i all undervisningrepertoaren till del som anses vara det mest värdefulla nämligen denvästerländska klassiska konstmusiken, medan man lär för litet om jazz, pop ochfolkmusik. Uarnkultiirgruppen önskar en breddnig av repertoaren till andra uttrycksformeroch vill alt kreativa aktiviteter som lek och skapande improvisationskall få en stor plals i all musikverksamhet bland barn. 1 rapporten nämns alt barnen i i slor utsträckningmöler två olika musikvärldar. Den ena är institutionernas och skolansmusikvärld med den europeiska konstmusiken som utgångspunkt. Den andra ärmusikindustrins och fritidens popmusikvärld som i, slilhänseende knyter an bådelill europeiska populärniusiklraditioner och afro-amerikansk musik. Barnkulturgruppens förslag syftar främsi till alt skapabälte möjligheter för barnen att använda musik med utgångspunkt från sina egnabehov och förutsättningar. 1 rapporten framhålls att en på viktig frågaär att den reform av utbildning av musikpedagoger som gäller från den 1 juli1978 inle urholkas utan fullföljs enligl de intentioner frånorganisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS) som ligger lill grundför reformen. Vidare är det nödvändigt atl under de närmasle åren salsa medelpå kompletterande utbildning så att reformen snabbare kan slå igenom imusikundervisningen i skolan. Barnkullurgruppen menar att ett omfattandeulvecklingsarbele behövs för all förändra musikpedagogiken. Därvid är det avstor vikt alt del musikpedagogiska dokumenlalionscentrum som OMUS harföreslagil kan komma lill slånd. Vidare bör forskning bedrivas om hur barnpåverkas av bakgrundsmusik, ljudkulisser, höga ljudvolymer m. m. Forskningsrådsnämndenbör ges i uppdrag atl upprätta en plan för projekt av denna typ. Del är ocksåviktigt atl ändra innehållet i den musikundervisning som ges på de flestalärarhögskolor. Detta gäller utbildning av förskole-, låg- ochmellanstadielärare. Barnkullurgruppen anser att det utvecklingsarbete somstartats av Rikskonserter och som syftar lill alt hjälpa personalen på daghemoch förskolor med musik verksamheten är värdefullt. Rikskonserler bör få iuppdrag att fortsätta arbetet i förskolan. Rikskonserler bör även kunnafortsätta sitt arbete med att genom skolkonserterna söka finna nya former förbarnens kontakt med levande musik. 1 rapporten framhålls vidare att det ärviktigt att Rikskonserter startar etl utvecklingsarbete som syfiar till atl isamarbete med skolmyndigheterna dra upp riktlinjer för musikverksamhet inomramen för SlA-skolans fria resurs. Barnkullurgruppen föreslår att bör geökal slöd lill fria grupper som framträder för barn och ungdomar. Vidare sägergruppen atl del är en viktig uppgift för samhället alt se lill all en ulgivningav goda fonogram för barn kommer till stånd. Del är angelägel med enkontinuerlig granskning av fonogramulgivningen för barn. En sådan kan geunderlag för en mer aktiv konsumentupplysning lill föräldrar, bibliotek m. m. Gruppen anser alt verksamhelen inom den kommunalamusikskolan bör få en ny inriktning. Barnens musikanvändning och egnamusikskapande måste sättas i centrum på etl annal sätt än . Dettainnebär enligl barnkulturgruppen att bl. a. verksamhelen med olika former avimprovisation, musikteater, afroamerikansk musik och folkmusik måste få enstörre omfattning än f. n. 1 rapporten framhålls att sludiecirkelverksamhel isludieförbund för 1978/79:143 69 många barn aren möjlighet att fortsätta musikaktiviteternaefter den kommunala . Därför är det viktigt alt kommunerna ser lillatt barnen via den kommunala kommer i kontakt med studieförbunden.Eftersom åldersgränsen är slopad för musikcirklar kan en gemensamplanering mellan studieförbunden och kommunerna ge möjligheter för barnen altspela i ensembler tillsammans med vuxna inom studieförbundens ram. 1 rapportenföreslår barnkullurgruppen bidrag lill kullurell planering i kommunerna. En sådanplanering bör kunna belysa de lokala möjligheterna lill samverkan mellankommunens och studieförbundens insatser i musiklivet. Barnkulturgruppen menarvidare atl kommunerna bör la ansvar för atl lokala musikgrupper får tillgångtill ändamålsenliga övningslokaler. I rapporten påpekas att många människor behöver hjälp vidköp av instrument och fonogram, hjälp att finna noter och andra musikalier. Detbehövs således bra konsumentrådgivning och service på musikområdet. Vid en ev.kuliurplanering i kommunen bör frågan tas upp om hur servicen på musikområdelskall ske lill allmänheten. I avvaktan på all kommunerna tar ställning i dennafråga bör man enligt barnkulturgruppen vara restriktiv med atl bygga utbibliotekens musikverksamhel. 5.4 Blås nytt liv i barnteatern Barnkulturgruppen beskriver situationen på barnlealersidanpä följande sätt. Målsättningen för verksamheten är svagt förankrad. Antaletföreställningar för barn är för litet. Insatserna för utvecklingsarbete ochexperimenl är alltför begränsade. Del råder reperloarbrist och utbildningen ärbristfällig. Vidare bedrivs del alldeles för lilen teaterverksamhet där barnensjälva fär delta. Det behövs enligl barnkulturgruppen författare som isamarbete med teaterarbetare och publik skriver ny dramatik för barn ochungdom. 1 rapporten framhålls atl del inte kan vara en primäruppgift all inrätta specialscener eller ensembler för barnteater. Effeklen blirlätt den alt övriga ensembler och institutioner inte lar något ansvar förbarnteatern. För alt stärka barnteatern krävs enligt barnkullurgruppenspeciella insalser.