prop · G20360 · 1978-12-31 00:00:00 — Förbundet framhåller atl inte beretts lillfälle att lämna synpunkter på det föreslagna centralorganet.Förbundet konstaterar att i ingår 45 företag varav 31tillverkar skor. Förbundet anseratt frågorom statligt stöd til! enskildaföretag inte bör delges andra än berörda förelag och i särskilda fall vederbörandeindustriorganisalion. En uppdelning bör därför ske av det planerade organets olikakompetensområden. När det gäller frågan om ökade insatser på marknadsföringsområdeiärdet enligt förbundel en hell felaktig satsning au begränsa insatserna lillden relativt ringa del av skotillförseln som 1978/79:60 33 utgörsav svensktillverkade skor. Om man inte tillgodogör sig erfarenheterna från deleverantörsgrupper som svarar för 85 "o av utbudet av skor tordeeventuella ålgärder på marknadsföringssidan för de återstående 15 ". bliav mycket ringa betydelse. Den svenska marknadens struktur och i marknaden inbyggdamekanismer måste enligt förbundet noggrant beakias då olika akliviteierövervägs.Grossisiförbundel tar även upp de frågorsom sammanhänger med kreditinformaiionoch krediibedömning samt betydelsen av moderna och rationellabetalningsvillkor. En samverkan krävs mellan olika slag av leverantörer.Ändamålsenlig information och utbildning saml effektiva former härför måsteskapas för samråd mellan branschens leveran-lörsorganisalioner och delplanerade centralorganet. Grossisiförbundelanser atl bl.a. här nämnda fråga bör diskuteras mellan berörda parterom målsättningen för det föreslagna centralorganet skall kunna förverkligas. anser inte atl ett nytt skoinstilut bör bildas. Denideella Föreningen Skoforskningsinstitutei vars styrelse bestämmer Skoforskningsinstiiutetsarbetsuppgifter och verksamhet, börenligt fä den rol!som enligt skodelegationen skulle ges Skoinstitutel. Skofabrikanlföreningenframhåller au bl.a. skattetekniska skä! spelade in då formen ideell föreningvaldes för Skoforskningsinsiiluiei. Föreningen anser vidare all benämningen Skoinsiilulelinte är lämplig eftersom förväxling kan uppslå med Skoforskningsinsiiluiei. Delegationensförslag om bildande av den s.k. Skokartongen får ett posilivi bemötande ellerlämnas utan erinran av remissinstansema. haiidel-sageniers förbund ulgörell undanlag. Förbundel anser alt det kommeratt ske en snedvridning avkonkurrensen mellan importörer av läderskor eftersom en del av Skokartongenutgörs av en rörelse som bedriver import av skor och del statliga stödet avserSkokartongen som helhet. Ett klart villkor för mottagandet av stöd bör vara altstöd inte lämnas för import av skor. Förbundel anser vidare atl del ärförvånande alt skodelegalionen inte närmare har diskuterat den vikandemarknaden för läderskor. Tillförseln har gått ned från 16 milj. par till11 milj. par. Utan analys av marknadsförhållandena anser förbundel del varasvårt alt bedöma den satsning som Skokartongen innebär. och LO framhåller atl bildandel av Skokartongen kommer attmöjliggöra stora samordningsvinster. Skohandlarför-bundei anser dock atl i denmån detaljhandelsföretag är knutna lill någoi av de förelag som ingår iSkokartongen, måste de avskiljas från tillverknings-förelaget. Skohandlare harnämligen enligi förbundet en utpräglad motvilja mol alt köpa varor från företagsom konkurrerar på samma plan. Enligt förbundel är del vidare anmärkningsvärtall , , som 1978/79:60 34 tillverkararbelarskyddsskor tagits med i Skokartongen. Eftersom denna lyp av skor säljs direkltill industrin är förelaget befriat från normala detaljhandelskostnader ochutgör därför en form av skyddad tillverkning. Skohand-lareförbundei menar altdessa skor vidare har en "civil" utformning vilkel innebär alt dekommer au konkurrera med skor från andra företag inom Skokartongen. Konkurrensproblematikentas även upp av som betonar nödvändigheten avatt Skokartongen, som redan genom sin storiek far en dominerande plats påmarknaden, så långt möjligl förhåller sig konkurrensneutral till övriga svenskatillverkare. De resurser Skokartongen erhåller - i hög grad med statliga medel- (är inie användas för atl söka komma åt de nischer som de mindre företagenkanske lyckats placera sig i. Föreningen understryker att Skokartongen och desstillverkande förelag inte heller i övrigt får särskilt gynnas av statsmaklerna. EnligtSIND år den kanske allvarligaste delen av branschbilden den inom skoindusirinunder eftersatta nyrekryteringen. SIND anser att utbildningsbehovetunderskattats i delegationens rapport. Rekrytering av VD och dennes närmastemedhjälpare måste ske med omsorg. Fråganom slalligl ägande till Skokartongen diskuteras av de fackliga remissinsianserna.Beklädnadsarbelarnas förbund anser atl staten bör äga holdingbolagei. Skälethärför är att delta företag skall stå som ägare av andra företag inom branschensom tillsammans skall svara för en samhällsviktig produktion. LO förklarar sigdela förbundets uppfattning. TCO framhåller alt om privata bolag inte skullevara intresserade av all salsa kapital, bör staten på lämpligt säll ta ansvareiför finansieringen av holdingbolagei. 5.Behov av handelspolitiska åtgärder Skodelegalionenframhåller i sin rapport alt det inte i längden är möjligt all utan orimligakostnader för slaissverket lösa skoindustrins problem om inte ocksåhandelspolitiska åtgärder vidlas. KK,NO, och handelsagenters förbund redovisarennegaliv inställning lil! införandel av handelspolitiska resiriklio-ner. Bl.a.anförs all importrestriktioner för all få effekt måsle omfatta EG/ EFTA-områdetsom svarar för 80 "i av läderskoimport, och all avta!med EG/EFTA inte medger alt sådana åtgärder vidtas. Vidare framhålls attimporten från lågprisländer är obetydlig. NO betonar alt den internationellakonkurrensen är oumbärlig som en effektivitelstefrämjande faktor. Denomfattande skoimporlen har enligt NO sannolikt bidragit till atl prisindex förskor under en följd av år har utvecklats långsammare än konsumentprisindex. Enannan inställning redovisas av LO som anser atl mol bakgrund av skoinduslrinsbetydelse från försörjningsberedskapssynpunki bör alla länkbara handlingsalternativövervägas. Detta gäller speciellt i en situation där Prop.1978/79:60 35 övrigajämförbara länder vidtar handelspolitiska åtgärder på detla område. Enligt LOfinns det redan nu skäl att införa en allmän licensiering av läderskoiniporten.Beklädnadsarbelarnas förbund anser atl ell skydd mol lågprisimport är nödvändigi. EnligtSvenska skofahrikaniförcningen bör den svenska skoindusirin kunna konkurreramed länder som , , och . Då del gällerländer med väsentligt lägre kostnadsläge som , , ochPortugal bör svenska skor kunna hålla sin marknadsandel om man hittar nischeroch får behålla dessa i fred. säger sig dock inte hysanågra illusioner om möjlighelerna att konkurtcra med priser. Medhänsyn härtill är det enligt föreningen ofrånkomligt alt regeringen lar uppfrågan om i första hand beredskap och i andra hand skydd för den verkligalågprisimporten. Kan deitta ske i form av multilaterala överenskommelser desto bätire. 6.Alternativa metoder att trygga försörjningsberedskapen A'0framhåller alt behovei av handelshinder kan reduceras om de aktuella produktionsvolymernatillämpas fiexibelt. Eftersom det väsentliga äralt den fastställda volymen skorkan tillverkas i en kris, bör under normala lider viss produktionskapacitetkunna förvaras i malpåse. NO hänvisar till all flera remissinstanser i sina yllrandenöver promemorian (DsH:l976:7) Skor i krislid bedömde delta vara en länkbarlösning. anför liknande synpunkier. framhåWer all utsikterna atl kunna upprätthålla en åriigproduktion av 2 milj. par lädersskor måsle betraktas som ovissa och att frågandå uppkommer hur helig denna siffra är. Förbundet hänvisar bl.a. till debetydande lagertillgångar som finns i hushållens garderober och hos näringslivet.Om de av delegationen föreslagna åtgärderna inte räcker lill återstår enligtförbundet inte annal än alt lägga den utslagna delen av skoindusirin i malpåseom inte staten skall åsamkas orimliga kostnader. 1978/79:60 36 Anmälantill proposition om åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet B12 (1977/78) Särskilt sysselsättningsstöd till 1avtal med staten förband sig i febmari 1978 atl mot en ersättning av5,6 milj. kr. förlänga avvecklingsperioden försådan verksamhet som då bedömdesnödvändig all läggas ner för att möjliggöra fortsatt sysselsättning inom övrig verksamhei.Behovei av personalminskning beräknades till 250 personer. Företaget förbandsig att inte säga upp några anställda med verkan före den , ochalt - inte avskeda mer än 100arbetstagare. Avtalet upprättades under förutsättning av riksdagensgodkännande. Genom beslul godkände avtalet (prop.1977/78:125, AU 1977/ 78:34, rskr 1977/78:305)och anvisade 5,6 milj. kr. tillett särskilt anslag under tolfte huvudtiteln benämnt B 12. (1977/78) Särskilt sysselsätiningssiödlill . Bidraget skulle betalas ut med 2,9 milj. kr. i okiober 1978och med 2,7 milj. kr. Fömtsättningamaför förelagets verksamhet har sedan avtalet undertecknades avsevärt försämrats.Enligt den omsimktureringsplan som företagel nu har upprättat för all skapamöjligheter för en fortsatt verksamhei behöver antalet anställda minskas med omkring 500 personer, varav ca 460 i Helsingborg.Förutsättningar för att uppfylla det i avtalet angivna sysselsällningsvillkorelför 1979 föreligger därmed inte längre. Villkoret för sysselsättningen under1978 har däremot uppfyllts. Medhänsyn till atl den nu aktuella utvecklingen ytterligare skärpt läget på denlokala arbetsmarknaden i anser jag del angelägel alt de medel somtidigare har an visats får användas föratt i möjligaste mån förlänga avvecklingsperiodenför de berörda verksamheterna och därigenom underlätta lösningen avsysselsättningsfrågorna för personalen. Efter förhandlingar mellanarbetsmarknadsdepartementet och har därför utarbetats 1978/79:60 37 ellförslag till nytt sysselsättningsavtal mellan förelaget och staten. Förslagetinnebär atl företaget utöver de 2,9 milj. kr. som man redan uppfyllt villkorenför enligt det ursprungliga avtalet skall fä uppbära ytterligare 2,1 milj. kr. förattunder upprätthålla sysselsättningen för 75 personer vid blandnings-och bollbeklädnadsenheterna som annars skulle fä lämna sina anställningar vidutgången av . Företagel förbinder sig därutöver alt upprätthålla verksamheienför ca 25 personer vid blandningsenheien lill och med uigången av 1981, eller sålänge det av chefen för tidigare denna dag förordadegummistövelavtalet kommer all löpa. Sysselsättningsbidragetföreslås utgå med 2,9 milj. kr. när godkänt förslaget till nytt avtaloch 2,1 milj. kr. Ilikhet med vad som gäller beträffande det av chefen för handelsdepartementettidigare denna dag föreslagna försöriningsberedskapsslödet, ulgår sysselsättningsbidragetunder förutsättning av att i fortsättningen kan tillgodose sittlikviditetsbehov på den allmänna kreditmarknaden. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslårriksdagen atl medge att del under tolfte huvudtiteln uppförda anslaget B 12. (1977/78) Särskilt sysselsätiningssiöd lill får disponeras ienlighet med vad jag här har förordat. 1978/79:60 38 Propositionenshuvudsakliga innehåll...................... 1 Utdragur protokoll vid regeringssammanträde 2 Bilaga1 ........................................................... ...... 3 1. Inledning..................................................... ...... 3 1.1 Allmänt................................................ ...... 3 1.2 Utveckling på läderskoområdet................. 4 1.3 beslut omförsörjningsberedskapen på läder-skoområdel . Tillsältandet av ensärskild skodelegation ........................ ...... 4 Föredragandensöverväganden och förslag........ 6 2.1 Skodelegaiionens verksamhei och dessförslag i stort... 6 2.2 Den svenska skoindustrinskonkurrensförutsättningar.. 7 2.3 Allmänt produkiionssiöd m.m..................... 8 2.4 Skoinstitutel......................................... .... 10 2.5 Skokartongen........................................ 14 2.6 Behov av handelspolitiska åtgärder............ .... 16 2.7 Alternativa metoder att tillgodoseförsörjningsberedskapen 17 2.8 Statlig garanti för skoföretags behovav säsongskrediter. 2.9 Stöd för tillverkning av gummistövlar.......... 19 Anslagsfrågor för /79............... 20