prop · G203150 · 1978-12-31 00:00:00 — Jämfört med 1960-lalets förhållanden harutvecklingen inneburit en väsentlig dämpning av tillväxten iekonomin, från i genomsnitt under 1960-ialet till per årunder 1970-talets första hälft. Delvis förklaras denna nedgång avarbetskraftsresursernas utveckling. Den främsta förklaringen är emellertidproduktivitetsutvecklingen. Arbetsproduktivitetens tillväxttakt för helaekonomin har minskat från i genomsnitt 4,till 3,0%per år . En faktor bakom nedgången i produktivitetensökningstakt är den successiva förskjutningen i produktionsstmkluren från devaruproducerande sektorerna, vilka har en jämförelsevis högproduktivitetstillväxt, fill tjänstesektorerna, där produktivitetsökningen ärrelativt sett lägre. En ytterligare faktor som kan ha verkat dämpande påproduktivitetstillväxten är den avmattning i arbetskraftsomflyttningen mellansektorer och regioner som inträffat . kalkyler för utvecklingen under perioden 1983-1990förutsätts sysselsättningen uttryckt i timmar minska med 0,jämförtmed 0,, Denna väsentligt snabbare nedgångförklaras främst av det antagande om en minskning av 6 1978179. Prop.1978/79:150 70 den lagstadgade veckoarbetstiden från 40 år1990, som lagts in i kalkylerna. Produktivitetsutvecklingen i ettlängre perspektiv kommer alt i hög grad bero på attityderna till fortsattastrukturförändringar. Det huvudalternativ för utvecklingen somredovisas i LU förutsätter förhållandevis stora strukturförändringar iekonomin framöver. I den mån som bransch- eller regionspecifikasysselsätlningsmål lägger restriktioner på en sådan utveckling, innebär dettaökade krav på omställningar inom andra branscher eller regioner och en minskadtillväxt av produktiviteten och därmed av de totala resurser som samhället kandisponera över. De antaganden beträffande atbetskraflsresurser ochproduktivitetsutveckling som görs i LU innebär att den nedgång i BNP:s trendmässigatillväxttakt som skett väntas bli bestående framöver. Denirendmässiga produktionstillväxten har i LU beräknats uppgå till i genomsnitt2,1975-1990. Betydande variationer i tillväxttakten förutses dockunder . Produktionsnedgången 1975-1977 väntas motsvaras av enkraftig återhämtning . har utvecklingenantagits återgå till den trend som beräknats för hela perioden. Resursernas fördelning på olika användningsområden19771990 enligt LU:s kalkyler framgår av tabell 10. Den exportvolymökning, somär nödvändig för att återställa den externa balansen, kommer att inteckna enbetydande del av de växande resurserna . Den förstärkning av delsvenska näringslivets konkurrenskraft gentemot utlandet som krävs för att fåtill stånd en förbättring av exlernbalansen förutsätter dessutom attinvesteringarnas andel av BNP iikar . Som en konsekvens av det lågakapacitetsutnyttjandet i utgångsläget kan dock, enligt de bedömningar som görsi den medelfristiga analysen, investeringskvoten tillåtas minska ytteriigarefram . Mellanåren 1983 och 1990 förutsätts emellertid en ökning avdenna kvot med , från av BNP år år1990. 1983 ligger investeringsaktivitetens tyngdpunkt påbostadssektorn för att därefter förskjutas mot näringslivet, främst dåindustrin, i takt med att det i utgångsläget föreliggande kapacitetsgapeisuccessivt reduceras. Den jämfört med 1960-talets förhållanden klart lägretillväxt som förutses och de betydande krav på resurser förexportökning och investeringar som ställs, innebär att utrymmet för ökning avden privata och offentliga konsumtionen blir ytterligt begränsat. LU:s beräkningaranger en ökning av utrymmet för den totala konsumtionen om förhela . beräknas konsumtionsutrymmetöka med endast 1,. Motsvarande ökningstal under perioden 1965-1975uppgick till 3,. En betydande uppbromsning av den offentligakonsumtionens tillväxt väntas därför behöva ske, från ca 4,igenomsnitt 1960-1976, till 1,per år 1977- 1990. Överslagsmässiga kalkyler tyder på attdetta skulle ge ett utrymme för nya reformer motsvarande en ökning av denoffentliga konsumtionen på ca I % i genomsnitt över hela perioden. Föratt fullfölja redan fattade beslut skulle således krävas en årlig ökning av denoffentliga konsumtionen med i perioden fram . De antaganden som gjortsbeträffande den offentliga konsumtionen innebär alt den privata konsumtionenskulle kunna öka . För åren1983-1990 har den privata konsumtionen beräknats kunna öka med endast 1,3 %per år. Tabell 10 Försörjningsbalansens utveckling Källa: långtidsutredningen (SOU 1978:78). För atl möjliggöra en diskussion omkonsekvenserna av olika fruklsam-hetsalternaliv har befolknings- ocharbetskraflskalkylerna utsträckts . I det huvudalternativ förutvecklingen fram som refererats ovan har fruktsamheten förutsattsligga kvar på i genomsnitt 1,8 födda barn per kvinna i åldrarna från1985 och framåt, I ett lägre alternativ förutsätts fruktsamheten stabiliseraspå 1985 och i ett högre alternativ på 2,1. Det senare alternativetinnebär en på lång sikt befolkning. I samtliga alternativ förutsättsatt nettoinvandringen är noll efter 1984. Beträffande de makroekonomiskakonsekvenserna av dessa båda alternativ konstaterar långtidsutredningen att destörsta påfrestningarna på ekonomin skulle uppstå i det högrefruktsamhetsallernativet. Ett ökat barnantal skulle minska arbetskraftsulbudetsamt ställa ökade krav på den offentliga sektorn och på bostadsbyggandet. Dettaskulle begränsa utrymmet för alt öka den privata konsumtionen. Även det lägrefruklsamhetsalternativet kan komma att leda till en lägre tillväxt i denprivata konsumtionen än i huvudalternativet. Utredningen pekar här på attåldringsvården i detta fall kommer att ställa större resurskrav än ihuvudalternativet, men också på behovet av produktivitetshöjande investeringarinom näringslivet för att kompensera för en långsammare volymmässig ökning avarbetskraften. Detta alternativ innebär emel- Prop.1978/79:150 72 lertid i ett medellångt perspektiv minskat resursbehovinom utbildningsväsendet jämfört med huvudalternativet somskillnaderna mellan utvecklingen av den aktiva befolkningen respektive avantalet åldringar ligger betydligt längre fram i tiden. I motsats till vad somär fallet i del högre fruktsamhetsalternativet skulle således i detta fall inteökade resursanspråk ställas i förhållande till huvudalternativet under sammaperiod som strävan att nå balans i utrikeshandeln intecknar en betydande del avresurstillväxten. Det är i denna mening som det högre fmktsamhetsalterna-tivetställer ekonomin inför större påfrestningar. Flera remissinstanser uttrycker sintillfredsställelse över alt man i LU gör en utblick i ett längre tidsperspektivmed resonemang om både tekniska och sociala faktorer. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) menar i sittyttrande att långtidsutredningen fortsättningsvis bör lägga större tyngd ochdjup i avsnitt som behandlar utvecklingen i ett längre tidsperspektiv. Manframhåller också att den tekniska utvecklingens ökade betydelse ställer nya kravpå framtida långtidsutredningar. Speciellt pekas på behovet av en fördjupadanalys av den process varigenom realkapitalbildning, teknisk utveckling och utbildningpåverkar produktivitetsutvecklingen. På denna punkt föreslås en ökad samverkanske mellan långtidsutredningen och STU. Även /SR framhåller angelägenheten av att resurseravdelas för en snar utredning om totalproduktivitetens långsiktigabestämningsfaktorer. Man anser framför allt att utbildningens och forskningensbetydelse för produktivitetstillväxten ägnats för liten uppmärksamhet ilångtidsutredningen. /SR såväl som universitets- och högskoleämbetet (UHÄ)menar att det i ett längre tidsperspektiv är nödvändigt för den svenskaekonomins fortsatta tillväxt och konkurrensförmåga att kunna materialiseraeffekterna av en kraftigt ökad satsning på högre utbildning och forskning. TCO understryker i sitt remissvar vad långtidsutredningensäger om den ökade betydelse som realkapitalbildningen måste få itillväxtprocessen när ekonomin åter har nått fullt kapacitetsutnyttjande. TCOframhåller vidare att denna ökning av investeringarna inte kommer att kunnafinansieras genom att vinstandelen fortsätter att öka efter 1983. TCO:suppfattning är därför att den kollektiva kapitalbildningens roll i den totalakapitalförsäljningen måste öka. () och ifrågasätter i sina remissyttranden det möjliga iatt, som långtidsutredningen förutsätter, öka jordbruksproduktionen med ca 1 %per år som jordbrukssysselsättningen i timmar minskarmed . LRF betonar dock betydelsen av effektivitet i 1.2 1978 årslångtidsutredning 73 LRF anknyter också i sitt yttrande till långtidsutredningensdiskussion om fruktsamhetsulvecklingen och obalansen i befolkningensåldersstruktur. Mot bakgrund av bl. a. att vår socialpolitik förutsätter enfortgående stark ekonomisk tillväxt menar LRF atl denna obalans i kombinationmed en försvagad tillväxt kan komma att skapa motsättningar mellan olikaåldersgrupper. LRF understryker del angelägna i att den framtidasocialpolitiken utformas på ett sätt som skapar rimlig balans och rättvisa ochinte lägger onödigt tunga bördor på den aktiva generationen. Dessutom betonasvikten av att inom familjepolilikens ram underlätta flerbarnsfamiljernas situation. LRF konstaterar avslutningsvis att för att LU:slångsiktiga tillväxtalternativ skall kunna förverkligas krävs en omläggning avskattepolitiken så att företagsamhet och arbetsvilja stimuleras. ifrågasätter i sitt remissvarden förutsättning som långtidsutredningen gjort beträffande invandringen pålång sikt, Enligt invandrarverket är en fortsatt nettoinvandring till Sverigetrolig under överskådlig framtid. Denna invandring kommer framför allt att skefrån utomnordiska länder och motiveras av andra skäl än arbelsmarknadsskäl.Invandrarverket menar därför att denna invandring kommer att vara tämligenoberoende av den ekonomiska utvecklingen i . 1978/79:150 74 Förteckningöver avgivna remissyttranden långtidsutredning Efter remiss har följande instanser avgettyttranden över långtidsutredningen: (), domänverket, kommerskollegium -som bifogat yttranden från (Kl), lantbruksstyrelsen, (), , , (),, statens invandrarverk, statens jordbruksnämnd, statistiskacentralbyrån (SCB), statskontoret, styrelsen för teknisk utveckling (STU),, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) - som bifogat yttrandenfrån , och högskoleregion - överbefälhavaren (),fullmäktige i , fullmäktige i . CentralorganisationenSACO/SR, . ().Landsorganisationen i (LO) - som bifogat yttranden frånHandelsanställdas förbund. och - (), (), . , , föreningsbankers förbund, , hantverks-och industriorganisation, (), . (), Dessutom har kemiska industrikontor(Kemikontoret) inkommit med yttrande. uppläggning, metod och politiskautgångspunk ter ............................................................................... I De centrala avvägningsproblemen i utredningenshuvudalternativ 6 Den internationella utvecklingen................................... 12 Befolkning och arbetskraft ........................................... 15 Produktionskapacitetens utveckling.............................. 21 Alternativa utvecklingsvägar ........................................ 24 Bytesbalans och utrikeshandel..................................... 29 Jordbrukoch fiske ........................................ ............ 33 Offentliga tjänster......................................................... 50 Det finansiella perspektivet.......................................... 59 Regional utveckling ...................................................... 65 Utvecklingen på ........................................... 69 Appendix: Förteckning över avgivna remissyttranden . Förslag till lag om konto för likyiditetsutjämning jämtespecialmotivering Bilaga 1.3 Förslag till Lag om konto förlikviditetsutjämning 1 Bilaga 1.3 Förslag till Lag om konto för likviditetsutjämning Härigenom föreskrivs följande. 1 § Svenska aktiebolag och svenska ekonomiska föreningarhar rätt till bonusränta och annan ränta på medel som står inne på ett särskilt konto i (konto för likviditelsutjämning). Varje företag får inneha en dast ett sådant konto. Lagen omfattar inte bankaktiebolag, försäkringsföretag,kreditaktiebolag och ekonomiska föreningar inom jordbrukskasserörelsen. Denomfattar inte heller andra aktiebolag och ekonomiska föreningar som har fillhuvudsakligt ändamål att lämna eller förmedla krediter eller att medverka tillfinansiering genom att förvärva fordringar eller upplåta lös egendom till nyttjande. 2 § Insättning på ett konto för likviditetsutjämning skallgöras den - . Första insättningen skall uppgå till och behållningen på kontot får därefter inte understiga detta belopp. Insättning och uttag får i övrigt ske på de villkor som anger. På medel som står inne på ett kontoför likviditetsutjämning skall, förutom bonusränta enligt 3 §, utgå den räntasom bestämmer. 3 § Bonusräntautgår för år på det eller de belopp som står inne på ett kontoför likviditetsutjämning från insättningsdagen till och med den 31 december1979. Bonusränta utgår vidare för år på det minsta belopp somstår inne på kontot - den 31 mars 1981.Bonusränta får dock inte i något fall beräknas på den del av behållningen påkontot som överstiger två gånger summan av de belopp som företaget i boksluttill ledning års taxeringar har avsatt till investeringsfondenligt lagen (1955:256) om investeringsfonder för konjunkturuijämning. 4 § Bonusräntautgör inte skattepliktig inkomst vid taxering enligt kommunalskattelagen(1928:370) eller lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Denna lag träder i kraft den . Som jag har framhållit i detföregående (avsnitt 3.3) bör företagen ha möjlighet att under förmånligavillkor sätta in likvida medel på särskilda konton hos (konton förlikviditetsutjämning). Bestämmelserna om dessa konton bör tas in i en särskildlag. När jag i det följande diskuterar de nya reglernas utformning anknyter jagtill lagförslagets disposition. 1 1978/79. Prop.1978/79:150 2 Syftet med bestämmelserna om kontonför likviditetsutjämning är i första hand atl dra in överlikviditet frånföretagssektorn. Rätten att placera medel på sådana konton bör bl. a. medhänsyn till delta förbehållas förelag som kan göra avsättning till investeringsfondenligt lagen om investeringsfonder för konjunkturutjämning, dvs. aktiebolagoch ekonomiska föreningar. Med hänsyn till syftet med bestämmelserna börbanker, kreditaktiebolag, försäkringsföretag och andra företag som bedriverpenningrörelse eller liknande verksamhet inte omfattas av de föreslagnabestämmelserna. För tydlighets skull bör anges attett visst företag inte får betala in medel på mer än ett konto förlikviditetsutjämning. Insättning på konto förlikviditetsutjämning kan göras endast . Medlen börefter företagets eget val kunna betalas in vid ett eller flera tillfällen.Något hinder mot att uttag sker under såväl själva insättningsperioden somunder kontots återstående löptid, dvs. fram till utgången av , börinte uppställas. bör dock ha rätt att kräva att viss uppsägningstidskall iakttas o. dyl. Av praktiska skäl bör vidare föreskrivas att förstainsättningen skall uppgå till . och att behållningen på ettkonto för likviditetsutjämning inte får understiga 100000kr. Uttag under kontots löptid får alltså inte ske med så stort belopp attbehållningen efter uttaget kommer att understiga . Ett företag som satt in medel påkonto för likviditetsutjämning bör ha rätt till dels en grundränta, dels enskattefri bonusränta. Grundräntan bör utgå enligt den räntesats som riksbankenbestämmer och vara anpassad till räntenivån vid insättning av större belopp ibank. Det åligger enligtlagförslaget att utfärda erforderliga tillämpningsföreskrifter, vari får angesvad som skall gälla i fråga om grundränta, uppsägningstid och övriga villkor. Bonusräntan uppgår till för årräknat av det belopp som är inbetalat på kontot för likviditetsutjämning. Dennaprincip bör dock inte gälla undantagslöst i de fall då företaget utnyttjar sinrätt till uttag från kontot. Vid beräkning av bonusräntan är det nämligenenligt min mening lämpligt att skilja mellan insättningsperioden, dvs. , och kontots återstående löptid, dvs. bör bonusräntan grundas på deteller de belopp som faktiskt står inne på kontot. Har förelaget betalat inmedel i flera omgångar eller tagit ut medel från kontot bör ränteberäkningenalltså baseras på den verkliga behållningen under de olika tidsperioderna.Denna löpande ränteberäkning bör inte tillämpas i fråga om behållningen efter Bilaga 1.3 Förslag till Lag om konto förlikviditetsutjämning 3 För att förstärka systemetslikviditetsindragande effekt bör här gälla att bonusränta skall utgå endast pådet lägsta belopp som står inne den - den 31 mars1981. Ett uttag från kontot medför således att företaget gårmiste om all bonusränta på beloppet utgång. Som jag framhållit i det föregåendebör bonusräntans storiek vidare kopplas till de belopp som företagen satt avtill investeringsfond i boksluten till ledning årstaxeringar. Mitt förslag innebär närmare bestämt att bonusräntan inte fårberäknas på den del av behållningen på kontot som överstiger två gånger summanav de fondavsättningar som företaget gjort vid nämnda taxeringar. Förslagetinnebär att ett företag, vars räkenskapsår sammanfaller med kalenderår, måstegöra en preliminär bedömning av hur stor avsättningtill investeringsfond som det avser att göra i bokslutet per den 31 december1979 för att veta hela underlaget för bonusränta. Med hänsyn bl. a. till altgrundränta utgår på innestående belopp är detta knappast någon olägenhet förföretagen. Beräkningen av grundränta ochbonusränta kan belysas med följande exempel. Antag att ett företag avsatt200000 kr. till investeringsfond i sitt bokslut till ledning årstaxering och . i sitt bokslut till ledning taxering.Företaget betalar in . på konto för likviditelsutjämning den 1 augustioch ytterligare . Företaget tar ut 500000 kr.från kontot den . Det återstående beloppet, , står inne påkontot till utgången av . I detta fall får företagel beräknagrundränta på . under liden , på 1 300000 kr.under tiden november 1979 - och på . Bonusränta medges inte på den del av behållningen på kontot som överstigerdubbla summan av investeringsfondsavsättningarna, dvs. på den del avbehållningen som överstiger 2 x (2000004-300000) = . Vidare gälleratt bonusränta grundas på den löpande behållningen under insättningsperiodenoch på minsta innestående belopp under kontots återstående löplid. Dettamedför att bonusräntan kommer att beräknas på . under tidenaugusti-oktober 1979 och på . samma år.Under perioden -kommer bonusräntan attberäknas på . Ett företag som gör avsättning tillinvesteringsfond måste betala in en viss del av fondbeloppet - aktiebolag 46%och ekonomiska föreningar - på räntelöst konto hos (konto förinvestering). har således tillgång till uppgifter om såvälbehållningen på kontona för likviditetsutjämning som fondavsättningarnassloriek. De föreslagna reglerna torde bl. a. av denna anledning bli enkla atttillämpa och kontrollera. Prop.1978/79:150 4 Bonusränta bör, som framhållits tidigare, varaskattefri. Grundräntan skall däremot beskattas på vanligt sätt. Långtidsbudget för perioden /80-1983/84 1979/80-1983/84 Långlidsbudgetarbetets syfte är attkartlägga de statsfinansiella konsekvenserna på av redan fattadebeslut och gjorda åtaganden. En sådan kartläggning utgör ett underlag för enanalys av de statsfinansiella förutsättningarna . I syfte att bättre belysa denna fråga kompletteraslångtidsbudgeten, som i egentlig mening endast omfattar statsbudgetensinkomster och utgifter, med vissa beräkningar rörande socialförsäkringssektorn.Även den kommunala utvecklingen berörs. Avsikten är att långtidsbudgeten pådetta sätt skall kunna utgöra ett bättre underlag för bedömningar av densamlade offentliga sektorns sparandeutveckling på något längre sikt.Långtidsbudgeten har utarbetats inom budgetdepartementets budgetavdelning isamarbete med ekonomidepartemenlet. Beträffande statsutgifterna ärlångtidsbudgeten en kalkyl över omfattningen av de resurser som krävs för attav statsmakterna uppställda mål skall kunna uppfyllas och gjorda åtagandeninfrias. Vad gäller statsinkomsterna harförutsatts oförändrade avgifts- och skattesatser , i den måninte ändringar har aviserats eller beslutats. Samma metod har i principutnyttjats vid beräkningarna avseende socialförsäkringssektorn. Inga försök görs att förutse vilkanya beslut som kan komma att fattas eller effekterna härav.Långtidsbudgeten är således varken en plan för den framtida utvecklingen elleren prognos för den mest sannolika utvecklingen. Avsikten med långtidsbudgetenär endast att redovisa vilken budgetutveckling som blir följden om nyautgiftsåtaganden flver huvud taget inte görs och om skatte- och avgiftsreglernainte ändras. Mot denna bakgrund kan förslag om nya aktiviteter och omprövningav redan gällande program bedömas. Framtidsperspektiven för densvenska ekonomin har utförligt analyse-1 1978/79. Prop.1978/79:150 2 råts långfidsutredning, LU 78 (SOU 1978: 78).Denna utredning, som har utarbetats inom ekonomidepartementet, behandlar iförsta hand den ekonomiska utvecklingen . Syftet är attanalysen skall ge underlag för den långsiktiga ekonomiska politiken. Utvecklingen under perioden1974-1977 präglades av ökade balansbrister i den svenska ekonomin. Sålundakännetecknas LU:s utgångsår av ett mycket lågt kapacitetsutnyltjande, ettbetydande underskott i bytesbalansen samt en kraftig inflation. Enhuvuduppgift för den ekonomiska politiken i ett femårsperspektiv är att lösadessa balansproblem. Mot denna bakgrund har det varit naturligt attutredningsarbetet har koncentrerats kring problemet att finna vägar till fulltkapacitetsutnyttjande och extem balans. Bland de övriga ekonomisk-politiska målsom bildar utgångspunkterna för LU 78, märks full sysselsättning, rimligprisstabilitet, ekonomisk tillväxt, rättvis inkomstfördelning samt regionalbalans. Genom att utarbeta ett flertalalternativ för tänkbara utvecklingsförlopp analyserar LU 78 olika vägar för attnå dessa mål. Det visade sig därvid att i de flesta alternativen kan deuppsatta målen inte nås . Utredningen har därför stannat för etthuvudalternativ, vilket under givna betingelser beräknas leda till fulltkapacitetsutnyttjande och en samtidig förbättring av den externabalansen. Huvudalternativet karakteriseras ikorta drag av att förbättringen i den externa balansen förutsätts ske genom enhistoriskt sett kraftig uppgång i exporten, medan importökningar hållstillbaka. Den nödvändiga exporttillväxten är något snabbare än den beräknadeökningen i världshandeln. De svenska exportföretagen måste således öka sinamarknadsandelar. En nödvändig fömtsättning för en sådan utveckling är atlpriserna på svenska exportvaror ökar långsammare än de priser som utlandet tarför motsvarande varor, dvs. att de svenska relativpriserna sänks. En mycketåterhållsam inhemsk kostnadsutveckling är därför av central betydelse för attde uppsatta målen skall kunna förverkligas. Den kraftiga ökningen av exportenställer i sin tur krav på en fortsatt utbyggnad av den svenskaproduktionsapparaten genom ökade investeringar inom framför allt industrin.För att denna ökning av investeringarna skall realiseras krävs bl. a. enförbättrad lönsamhet i näringslivet. Den finansiella situationen för svenskindustri har karakteriserats av kraftigt sjunkande vinster, enlåg självfinansieringsgrad, svag soliditet och otillräcklig räntabilitet. Dettahar hämmat företagens investeringsvilja. 1 LU 78 förutsätts att förelagensvinstandel ökar års bottennivå till en nivå som ligger i närheten avden som uppmättes . Den förutsatta vinstandelen liggerdock klart lägre än under . Pen ligger också klart under denvinstandel som förutsattes i föregående långtidsutredning, LU 75. LU:s bedömning av den totalaproduktionskapaciteten har i första hand grundats på uppskattningar av hurarbetskraften och dess produktivitet - Bilaga 2.1 Långtidsbudget 3 dvs.produktion - kommer atl utvecklas. Den totala sysselsättningen,mätt i antal arbetstimmar, beräknas minska med 0,under perioden1977-1983. Beträffande produktiviteten visar kalkylerna en trendmässig ökningpå .