prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Bostadsstyrdsen framhåller att enligt gällandebestämmelser om statliga bostadslån får skoUokaler ingå i låneunderlaget eftermedgivande av om de utgör en integrerad del av en anläggningför boendeservice. Utsträckning av långivningen till att omfatta integreradeskollokaler har närmast karaktär av försöksverksamhel. Slyrelsen utvärderar f.n. de erfarenheter som har vunnits av denna långivning. 1978/79: 95 148 dennautvärdering är klar är styrelsen inte beredd.att ta ställning till utredningensförslag om att bostadslån skall kunna utgå tUl alla skolbyggnader. Söderkommunernai ställer sig mycket tveksamma till ett slopande av dettainvesteringsbidrag, och förordar därför att en översyn av gällande bidrag görsunder aUa omständigheter, Däremoi finner Söderkommunerna det vara mycketangeläget att den del av skolbyggnadsinvesteringarna som inte täcks avstatsbidraget får inrymmas i den statliga bostadslånegivningen, Skövdekommun påpekar att ett bortfaU av det nuvarande investeringsbidraget motersättning i form av statligt bostadslån medför kostnadsökningar förkommunerna i form av ränta och amortering. Kommunen tiUstyrker emellertidutredningens allmänna uttalande att lån tUl skollokaler bör beviljas enligtbestämmelserna om statliga bostadslån. Den nuvarande skattekraftsgraderingen avinvesteringsbidraget tillstyrks utgå, kommun delarutredningens synpunkter, men förutsätier att en. eventueU förändring intekommer att påverka kostnadsfördelningen meUan stat och kommun tiU kommunernasnackdel. Dagens regler innebär, förutom onödig statlig detaljstyrning avskolbyggen, att viktiga bostadssociala värden går förlorade. Nuvarandeexploateringsverksamhet kännetecknas av kommunernas önskan att ge nya områdenen fullvärdig service på alla områden. Finansieringen av bostäder, lokaler ochförskolor sker genom statliga bostadslån, men när det gäller de lika viktigaskolbyggena riskerar kommunerna alt, på grund av statens finansiella situation,få senarelägga byggnationerna. För att säkerslälla en god boendeservice förkommuninvånarna är det således angeläget att samtliga skolbyggen kanfinansieras via statliga bostadslån, ,och Kumla kommuner tillstyrker atl statsbidraget slopas och atl istället statiiga bostadslån beviljas för skolbyggen, kommunframhåller vidare att genom den prioritering på kreditmarknaden som gäller förbostadslån finns det all anledning att pröva om skolbyggen också kan hänföras tUlbestämmelserna om statliga bostadslån. Det skulle på ett bättre sätttillgodose kommunernas finansiella behov i takt med aktuella skolbyggnationer.Eftersom integrerade skollokaler och daghem anknutits till bestämmelserna omstatliga bostadslån, borde så också kunna ske för skolbyggen, Kumla kommunanser att det kommer att underlätta samplaneringen med andra byggnadsföretagoch förenkla handläggningen, kommun anser det angeläget med ettenklare administrativt förfarande än det som till-länipas för bostadslån tillbarnstugor. Bidragtill inrättande av elevhem Utredningenhar, mot bakgrund av att investeringsbidragen är be- Bilaga 9 Remissyttrandena 149 loppsmässigtsmå och av ringa betydelse för kommunernas ekonomi, föreslagit att bidragsgivningenkan upphöra, SÖdelar inte utredningens uppfattning. Bidraget bedöms vara av stor betydelse förde kommuner, bl, a, i glesbygd, som berörs. Liknande synpunkter framförs frånen del glesbygdskommuner, SÖ erinrar också om uttalandet i budgetpropositionen1978 bil. 12, alt förslag till vissa ändringar av nuvarande bestämmelser omstatsbidrag till elevhem skall utarbetas. Nybrokommun accepterar inte heUer KEU:s förslag, eftersom ett avskaffande specielltdrabbar kommuner med riksyrkesskola. Ljusdalskommun anser att om bidraget slopas, bör det ersättas av någon form avstatligt bostadslån, eftersom behovet av elevhem torde skilja sig åt meUankommunerna och skatteutjämningssystemet inte tar hänsyn till denna faktor. Bidragrill bostäder för lärare Remissinstansernahar över lag inget att erinra mot utredningens bedömning alt bidraget kanupphöra. Bidragtill stadigvarande undervisningsmateriel vid gymnasieskolan SÖfinner att starka skäl talar mot utredningens förslag att bidraget avvecklas.Bidraget utgör enligt SÖ:s mening en avgörande stimulansfaktor videtablerandet av nya utbildningsvägar, som kan vara kostnadskrävande för deberörda kommunerna. Detta gäller särskUt de yrkesinriktade linjerna, SÖföreslår därför att nuvarande bidragsgivning bibehålls. Länsstyrelseni län delar ulredningens uppfattning, att bidraget i normalfallet inteär av någon större ekonomisk betydelse. För vissa linjer och specialkurser ärdäremot utrustningen av undervisningslokalerna så kostnadskrävande, att ettuteblivet statsbidrag kan befaras medföra, att kommuner bUr mindre benägna attordna utbUdning på sådana studievägar, trots att behov föreligger.Länsstyrelsen finner därför lämpligt, att statsbidrag utgår till åtminstoneförsta uppsättningen undervisningsmateriel avseende linjer eller specialkursersom kräver exceptionellt kostnadskrävande utrustning. Detta gäller särskiltnär upptagningsområdet för ifrågavarande utbildning i betydande utsträckningomfattar ett område utöver det egna elevområdet, T. ex, finns i län gymnasieskolai fem av länets totalt tolv kommuner. Länsstyrelseni anser att bidraget torde ha betydelse vid de överväganden lokalaoch regionala myndigheter gör inför eventuellt etablerande av nya ochvälmotiverade utbildningsvägar. Länsstyrelseni län och kommun anser alt bidraget skaU fortsätta att utgå tilldess en översyn gjorts av de inierkommunala ersättningarna. 1978/79: 9« 150 och kommuner har ingen erinran mot förslaget underförutsättning att de inierkommunala ersättningarna utformas på ett sådant sättatl total kostnadstäckning erhålls. Enligt kommun bör därvidersättningarna inte enbart regleras med undervisningsmaterielkostnader-na utanhelt omarbetas i sina principer. Även kommun biträder förslaget underförutsättning att förändringen kombineras med andra redovisade förslag på ettsådant sätt att ingen enskild kommun totalt erhåller mindre kostnader . Ett stort antal kommuner avvisar av olika skäl KEU:s förslag att avvecklabidraget till undervisningsmateriel i gymnasieskolan. Enligt kommunkan det vara betydande belopp som erhålls, även om det sammanlagdastatsbidraget till kommunerna är relativt litet. Ett slopande skulle kunna innebärastora påfrestningar för kommuner som startar eller utvidgar gymnasieundervisningen. Även Hallsiahammars kommun påtalar bidragets ekonomiskabetydelse för den enskilda kommunen och anser att bidraget lika gärna kan fåvara kvar eftersom det rör sig om små pengar för statskassan. Dessutom bör maninte bortse från att undervisningen allt efter som skall anpassas till nyabehov, vilket medför nya uppsättningar av undervisningsmateriel. Detta gällerframför allt den yrkesinriktade utbildningen. Även och Åre kommuner har en annan uppfattningän KEU 76 om bidragets ekonomiska betydelse, kommun anser det därföromotiverat att avskaffa bidraget. Dessutom beaktas bidragets slopande inte iskatteutjämningen. Enligt kommun måste gymnasiekommunernakompenseras för merutgifler i samband med förslaget antingen genom beaktandevid fastställande av skattekraftsgarantin eller på annat sätt, kommun anser att slopandet bör ske under enövergångstid eftersom bidraget för en enskild kommun kan utgöra betydandebelopp. Vid ett uteblivet statsbidrag, som kommunen beaktat i den ekonomiskalångtidsplaneringen, bör därför extra skatteutjämningsbidrag kunna utgå. EnligtSkellefteå kommun avspeglar gymnasieskolan i kommunen till en del regionensnäringsliv och har därför en relativt investerings-tung inriktning. Upphörbidraget drabbas därför kommunen förhållandevis hårt. Extra skatteutjämningsbidragskulle kunna utjämna kostnadsskUlnaderna. betonar att bidraget i vissa lägen harstor betydelse för den enskilda kommunen. Bidraget utgår visserligen endast vidförsta uppsättningen men detta inträffar ofta i ett läge då kommunen som regelhar finansieringssvårigheter inte bara beträffande inventarier utan ocksåbeträffande nybygge, Äv liknande skäl anser och kommuner attbidraget bör behållas, kommun är tveksam till förslaget, då dels deadministrativa besvären kring bidraget är måttliga, dels kan det ha enväsentlig be- Bilaga 9 Remissyttrandena 151 lydelse för möjligheterna alt finansiera tiUfälliga utgiflstoppar, kommun anser att med nuvarande konstruktion av schabloniseradeinierkommunala ersättningar tas i regel ingen hänsyn till de speciellasituationer som uppkommer vid utrustningen av en ny skola eller linje. Bidragetbör vara kvar med hänsyn till den ekonomiska betydelsen. Enligt kommun innebär slopandet inget störreekonomiskt avbräck för kommunen. Man är trots detta tveksam till förslaget.Risk finns att förslaget på lång sikt kan få konsekvenser i synnerhet för destörre kommunerna. TUl dessa kommuner koncentreras i betydande omfattningyrkesinriktade studievägar med i vissa fall kostnadskrävande utrustning.Antalet sådana studievägar torde också komma att öka avsevärt i framtiden.Risken finns att benägenheten att inrätta sådana studievägar minskar omstatsbidraget slopas. Även och kommuner betonar bidragelsstora betydelse för de yrkesinriktade linjerna. konstateraratt investeringarna i undervisningsmateriel kommer alt ta dubbelt så slorlutrymme som tidigare i kommunens investeringsbudget och får hårdare konkurrensmed investeringar från andra kommunalområden, kommun anser alt möjligheterna att starta nyalinjer försämras. Härigenom kan förslaget få en negativ effekt på utbildningenvid gymnasieskolorna främst för glesbygdskommunernas gymnasieskolor. EnligtHaparanda kommun är det också svårt atl bedöma konsekvenserna av förslaget dååterverkningarna inle kan beräknas årsvis eftersom bidraget endast utgår vidupprättande av nya institutioner, 9,7,4 Högre utbildning Bidrag till högskola KEU 76 finner att först när utredningen om skolan, statenoch kommunerna (SSK) lagt fram sina förslag och huvudmannaskapsfrågan fått enlösning kan bidragsgivningens framlida utformning bedömas. Universitet och högskoleämbetet vill från sinautgångspunkter endast betona det angelägna i att frågan om ett enhetligthuvudmannaskap för högskolan blir föremål för den avriksdagen önskade utredningen av denna fråga. Utformningen pålängre sikt av anslagssystemet för den nuvarande kommunala högskoleutbildningenblir självklart beroende av de ställningstaganden som kommer alt göras i dettasammanhang, 9.8 Statsbidrag inom jordbruksdepartementetsverksamhetsområde Bidrag till åtgärder för intensifierad skogsvård i norraSverige m. m. KEU 76 anser att när kommunerna bedriver statsunderstöddverksamhet, bör statsbidrag utgå på samma villkor som till enskilda organisa- 1978/79: 95 152 tioneroch företag, KEU 76 föreslår därför att de ifrågavarande bidragen fortsätteratt utgå enligt gällande regler. Skogsstyrelsendelar KEU:s bedömning att det inte finns någon anledning att i dettasammanhang ta ställning till detta bidrag. instämmer i KEU:sallmänna princip om statsbidrag tUl kommuner ,som även kan erhållas av enskUda, KEU76 anser att ett särskilt statsbidrag t, v, bör utgå för anläggning ellerförbättring av hamnar som är av betydelse för fiskerinäringen, Fiskeristyrelsenpekar på att nuvarande statsbidragsförfarande är mycket tungrott. Styrelsenvill därför att bidraget ograverat ställs till styrelsens förfogande utanangivande av statlig kostnad för de i förväg till regeringen föreslagnaprojekten. Skulle kostnadsökningar dyka upp under pågående arbeien bör slyrelsensjälv kunna besluta om tilläggsanslag. Anslaget bör dessutom höjas så att endel av det kan användas som buffert mot oförutsedda kostnadsökningar. Bidragtill ersättning vid bildande och vård av naturreservat m. m. Medhänsyn till att föreliggande bidrag tillkommit för att stimulera kommuner ochlandstingskommuner till skydd av naturvårdsområden, föreslår KEU 76 attbidraget fortsätter att utgå. Ett ytterligare skäl är att bidragen ofta avserområden, som inte bara är av lokalintresse utan även av regional- ochriksintresse. ,, planverket och i delarKEU:s uppfattning att bidragen skall fortsätta att utgå. Skogsstyrelsenunderstryker att det är angeläget atl bidraget utökas betydligt i förhållandetill nuvarande nivå. anser att huvuddelen av de statligamedlen bör satsas på att säkerställa och bevara främst riksintressanta och iviss utsträckning regionalt intressanta områden. Länsstyrelseni anser att bidraget till vård av naturreservat bordedifferentieras med hänsyn till om vårdobjekten är av riks-, regionalt ellerlokalt intresse. För åtskilliga i länet avsatta naturreservat, som iplaneringen bedömts som riksintressanta, fungerar nu kommun eller kommunalstiftelse som förvaltare. I dessa fall vore ett nära nog 100-procentigtstatsbidrag angeläget för att stimulera det kommunala engagemanget i sådanverksamhet. I relation härtill kunde 25-resp. 50-procentiga bidrag varalämpliga för områden av lokalt eller regionalt intresse. En fördelning av dettaslag skulle vara helt i linje med vad som tUlämpas beträffande bidrag vidbildande av naturreservat. KEU76 har inte funnit anledning att nu föreslå förändringar av reglerna förstatsbidrag till avloppsreningsverk. Naturvårdsverkethänvisar i sitt remissvar till att de håller på att utreda frågan och senareåterkommer med särskild skrivelse, I skrivelse föreslårnaturvårdsverket att staten även fortsättningsvis genom bidrag bör stimulerakommunerna till investeringar. Denna stimulans kan enligt verkets bedömningske inom ramen för nuvarande bidragssystem med vissa mindre förändringar.Bidragen i sin nuvarande utformning bör avvecklas när åtgärdsprogrammetgenomförts. Redan nu bör bidragsreglerna ändras så att bidrag inte utgår till reinvesteringar.De ändringar, som verket föreslår, är att kraven skärps vad gäller bidragsnivåi förhållande tUl reningseffekt. Dessutom föreslår verket att bidrag skallkunna utgå med högst till kostnader för anläggningar som byggs med nyteknik, RRVanser att man bör överväga att avveckla bidraget till kommunalaavloppsreningsverk och överföra detta till skatteutjämningssystemet. Definansieringsproblem, som kan uppkomma som följd härav i en del kommuner, börenligt RRV:s mening lösas genom mer utvecklad långsiktig plan förmiljövårdsinvesteringarna och en förbättrad finansiell planering i kommunerna.Intentionerna när bidraget tUl kommunala avloppsreningsverk tillskapades var attkommunema skulle stimuleras att investera i längre gående rening av detkommunala avloppsvattnet än vad som krävdes enligt lagstiftningen vid dennatidpunkt. Bidraget konstruerades så att bidragsprocenten blir högre ju längregående rening av fosfor och syreförbrukande substans ett reningsverk har.Flera faktorer har gjort att bidragets stimulanseffekt tenderar att avta. Bl,a, gäller att kravet på rening av kommunalt avloppsvatten vid prövning enligtmiljöskyddslagen numera vanligen sätts till åtminstone biologisk-kemisk rening,dvs, till den reningsnivå som ger högsta möjliga bidragsprocent, Trollhättansoch kommuner anser att statsbidraget skall vara kvar. Nyköpingskommun framhåller dessutom atl på grund av att statsbidraget inte erhålls vidönskad tidpunkt, tvingas kommunema ofta förskottera eller ta upp tillfälligalån, eftersom det är brist på statliga medel i takt med uibyggnaden. Dessutomär det angeläget att statsbidragen följer kostnadsutvecklingen och utgår medfastställd procentsats utan begränsning. KEU76 har funnit det lämpligt att kommunerna även fortsättningsvis stimuleras utbyggnad av avfallsbehandlingen. Naturvårdsverketanser det angeläget att staten i ett inledningsskede stöder uppbyggnaden av enmer ändamålsenlig avfallshantering i kom- 1978/79: 95 154 munerna.Statsbidragen syftar bl, a, till att stimulera utvecklingen av ny teknik föråtervinning och för bättre behandling av avfallet. Verket ansluter sig därför tiUKEU:s ståndpunkt att statsbidragen för avfaUsbehandling m, m, bör finnas kvar. Länsstyrelseni anser att för att en miljöan-passad avfallsbehandlingskall kunna genomföras, är bidrag i enlighet med gällande författning en nödvändigförutsättning. I står så gott som samtliga kommunerinför uppgiften att förbättra sin avfallsbehandling ienlighet med statsmakternas intentioner. Här förutsätts för övrigt attstatsbidrag skall utgå. Om dessa statsbidrag tas bort eller reduceras kraftigttorde man riskera att angiven målsättning för avfallshanteringen inte kangenomföras förrän betydligt senare än , Karlskogaoch kommuner anser att en höjning av statsbidragsprocenten är motiveradeftersom kostnaderna är förhållandevis omfattande för en medelstor kommun. KEU76 föreslår att statsbidraget till riksanläggningar för den samladeidrottsrörelsen bör kvarstå men att bidragen till idrottsanläggningar i övrigtslopas. Även statsbidraget till åtgärder för frilidsbåtstrafiken bör enligt KEU76 avvecklas. delar istort utredningens bedömning att statsbidragen till lokala idrotts- och friluftsanläggningarkan slopas. Idrotts- och friluftsanläggningar i bostadsområdenas närhet bör,enligt mening, ses som en del av bostadsmiljön och få del avsamma former av stöd som tillkommer bostadsområdet och dess serviceanläggningari övrigt. När nya områden byggs bör således statliga bostadslån kunna utgå äventill idrotts- och friluflsanläggningar, I äldre bostadsområden bör desärskilda bidragen till miljöförbättrande åtgärder kunna användas också för attförbättra möjligheterna till rekreation och friluftsliv. Lokala idrotts- och friluftsanläggningar,som inte ligger i anslutning till bostadsområde, bör kommunernafortsättningsvis svara för i huvudsak utan statsbidrag. Bidrag bör dock kunnalämnas till vissa större motions- och friluftsanläggningar. instämmeri förslaget från KEU 76 att bidragen till riksanläggningar bör kvarstå. Statenmåste även ta ett väsentligt större finansieringsansvar för att utveckla fjärrekreationeninom de primära rekreationsområdena och områdena av riksintresse för friluftslivetän vad som är fallet . De medel som frigörs genom att vissa bidrag slopasbör, enligt , inte överföras till skatteutjämningssystemetutan användas för att stimulera de delar av idrotten och friluftslivet därökade insatser är betydelsefulla. Utformningenav bidragen till fritidsbåtstrafiken anser naturvårdsver- ket bör avgöras i samband med att statsmakterna tarställning till frilids-båtutredningens förslag. menar attstatens ansvar främst gäller det rörliga båtiivel, och att staten därför iförsta hand bör främja inrättandet av gästhamnar, leder för fritidsbåtar m. m.Nu tillgängliga medel bör användas för dessa ändamål. Flertalet remissinstanser berör inle förslaget separat isina yttranden. mindre antal kommuner motsätter sig emellertid KEU:sförslag. Enligt kommun bör bidraget bibehållas, eftersom det i hög gradlorde vara ett allmänintresse att stimulera motion och friluftsliv och på siktförbättra folkhälsan och därigenom undvika dryga kostnader för sjukvård. Även kommun anser att bidraget skall vara kvar.Som skäl för detta framförs att kommunerna kan få stora kostnader somstaten uppbär intäkter av olika slag från idrott och friluftsliv t, ex,bensinskatt när det gäller båtar och motorfordon. Enligt i bör bidragutgå till gästhamnsanläggningar av regional och riksbetydelse, F, n, utgårenligt praxis inte bidrag till gästhamnar, I flera av Bohusläns kustkommuner äremellertid behov av bidrag till sådana stort, anser att i princip alla kommunensanläggningar för idrott, bad och fritidsbåttrafiken är av rikskaraktär eftersomde även utnyttjas av turister. En förutsättning för att kommunen även ifortsättningen skall engagera sig i sådana anläggningar är att statsbidragutgår även i fortsättningen, eller all hänsyn tas till sådana verksamheter iskatteutjämningssystemet. 9.9 Statsbidrag inom verksamhetsområde Bidrag till hemsändning av varor i glesbygd KEU 76 föreslår en ändring i statsbidragsbestämmelserna såatt bidraget beräknas på kommunernas bruttokostnader för verksamheten och intesom nu på nettokostnaderna. och anser att detinte finns någon anledning atl ändra bidragssystemet. Som regel är det butiksinnehavarenoch inte kommunen som uppbär eventuella avgifier för hemsändningen. Kommunernasbruttokoslnader är lika med deras nettokostnader. Den föreslagna ändringen avstatsbidragsbestämmelserna påverkar således inte kommunernas avgiftspolitik.Konsumentverket anser vidare att bidraget bör utgå inom det inrestödområdet och i övrigt. Prop.1978/79: 95 156 9.10 Statsbidrag inom arbetsmarknadsdepartementetsverksamhetsom råde Bidrag till beredskapsarbeten och andra sysselsättningsskapandeåtgärder , i ,, , och kommuner samt ochNorrbottens läns landstingskommuner instämmer med KEU 76 att dessa bidrag börvara kvar av konjunktur- och arbetsmarknadspolitiska skäl. länslandstingskommun instämmer också men anser att bidragen dessutom börförstärkas. 9.11 Statsbidrag inom bostadsdepartementetsverksamhetsområde Bidrag till förbättring av boendemiljön och bidrag till energibesparandeåtgärder KEU 76 anser att när kommunerna bedriver statsunderstöddverksamhet bör statsbidrag utgå på samma vUlkor som till enskilda organisationeroch företag. KEU 76 föreslår därför att de ifrågavarande bidragen fortsätteratt utgå enligt hitfills gällande regler. instämmer i KEU:s allmänna princip omstatsbidrag till kommuner som även kan erhållas av enskilda. föreslår att förbättring av boendemiljönprioriteras ur statsbidragssynpunkt. Tillfälle att se över mål och medel ges ianslutning till att bostadssociala delegationen avslutar sitt arbete.Invandrarna är ofta bosatta i dåligt utformade boendemiljöer. Också socialtutslagna är ofta hänvisade till dessa områden. Detta medför att man ibland drarlikhetstecken mellan invandrare och socialt handikappade. Denna segregationkan inte brytas med mindre än att kraftfulla insatser görs för att förbättramiljö och service i dessa områden. Kommunernas andel av det nuvarandestatsbidraget utgör ca 10 mUj. Detta förslår inte långt. Kommunemahar ofta inte råd till mer än marginella förbättringar. 9.12 Statsbidrag inom kommundepartementetsverksamhetsområde Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m. m. KEU 76 föreslår att statsbidraget till ersättning vidskogsbrandsläckning och katastrofbränder upphör. Kommuner som under ett årpåtagligt betungas av dylika kostnader skall kunna ansöka om extra skatteutjämningsbidrag. tillstyrker förslaget och delarutredningens uppfattning att bidraget i regel saknar betydelse förvederbörande kommun. Enligt synes förslaget leda till enadministrativ förenkling utan att syftet med stödet åsidosätts. uttrycker viss tveksamhet beiräffandeersättningen för katastrofbränder, bl, a, därför att kompensation genom extra skatteutjämningsbidragknappast är en praktiskt möjlig lösning. i förordaratt extraordinära utgifter kompenseras på ett smidigare och snabbare sätt ängenom det gängse ansökningsförfarandet om extra skatteutjämningsbidrag. Mångakommuner betonar att det endast är under förutsättning att extra skatteutjämningsbidragskall kunna utgå som förslaget kan tillstyrkas, länsavdelning avSvenska kommunförbundet uttrycker, i yttrande som bilagts yttrandet frånlänsstyrelsen i , vissa farhågor för alt myndigheterna vid ettansträngt statsfinansiellt läge kan komma att inta en restriktiv hållning tUlansökningar om extra skatteutjämningsbidrag. Man konstaterar alt ingen normfinns angiven för innebörden av vad som är "påtagligt betungande".Med hänsyn till förhållandena i bör införas en formulering, sommedger en generös tolkning av bidragsbestämmelserna, kommun delar Norrboltensavdelningensåsikter och vill införa skärpningen att extra skatteutjämningsbidrag skall utgåmed hänsyn till förhållandena i . Ett mindre antal kommuner anser att nuvarande regler börbibehållas men atl en förändring av gränsen på . Utredningen föreslår också att tröskelbeloppet vid bidragtill bekämpning och sanering av löskommen olja höjs tiU .