prop · G203204 · 1978-12-31 00:00:00 — Del är naturiigt att skogsägarna så långtmöjligt utnyttjar en dylik nyuppkommen situalion att avverka och sälja skog skauefrilttack vare nya avdragsregler. Särskilt markant blir detta på fastigheter medhöga anskaffningsvärden. Det finns ju ingen garanti för hur länge reglernakommer alt gälla och därför kommer många skogsägare all avverka tillskogsvårdslagens yttersta gräns och kanske begära medgivande om ytteriigareavverkning. Ur skogsnäringens synpunkt är det synneriigen olyckligt med ensådan ryckighel i avverkningarna. Dessutom får vi räkna med sjunkandetillväxtsiffror i och med att växlig äldre skog avverkas tidigare än planerat.Detta rimmar inte alls med de förslag som skogsutredning lagtfram, där man föreslår olika åtgärder för att öka tillväxten i 23 1978/79. 1978/79:204 342 Vare sig det gäller sambands- eller klyvmeloden anser skogsvårdsstyrelsenall här föreligger inte genomarbetade förslag. I promemorian har inte beaktatsde konsekvenser som följer på ett genomförande och som vi här har påpekat. Detkan med fog förutsättas att flertalet skogsägare kommer all vilja utnyttja detnya 60 96-avdraget sä snart som möjligt efter införandel av detsamma, dvs.innan inflationen urholkat avdragsmöjligheterna. Avdraget torde sålunda kommaatt öka avverkningarna kraftigl de försia åren efter införandet och då medföraen stor och knappast önskvärd koncentration av avverkningarna. Härvid kan ocksåbefaras alt skogsägare kan frestas till ur skogsvärdssynpunkt olämpligaavverkningar. Del kan inle heller uteslutas all skogsägare kan få den felaktigauppfattningen alt i och med att avdrag medges så är del ur skogsvärdslagenssynpunkt fritt fram för avverkning intill denna gräns, vilket dock givetvis ejalls är säkert. Ettinförande av sambandsmetoden innebär mycket generösa och omotiveradeskattefavörer för i första hand skogsägare med accumulerade virkesförråd. Dådet i regel är så att avyttring av fastigheter sällan medförrealisationsvinstbeskattning, kommer om metoden införs, betydande skattebeloppatt omotiverat undandras stal och kommun, detta i första hand skogskommunema.Konsekvenserna och storieksordningen av della bortfall kan skogsvårdsstyrelsenej bedöma. Vidare torde trycket på redan hårt avverkade fastigheter komma attöka dä skogsägarna med all sannolikhet vill utnyttja avdragsmöjligheterna.Detta förhållande kommer ej att ägna god och uthållig skogsskötsel. Eltinförande av de gynnsamma avdragsreglerna skulle också förmodligen medföra attskogsindustrin överhopas med virke under initialskedet. RSV,, i , skogsvårdssiyrelsen ochlänsstyrelsen i , lanlbruksuniversitel och LO framhållerockså att övergängsreglema kan leda till etl skattebortfall för skogskommunernai initialskedet. Vissalänsstyrelser ifrågasätter av andra skäl om inte övergångsreglerna börkompletteras. i län anför: Enligtde i promemorian föreslagna övergångsbestämmelserna skall - såvitt beträffarfastighet som förvärvats under beskattningsår för vilket taxering i förstainstans skett eller tidigare - som ursprungligt ingångsvärde på växandeskog upptagas "det för den skattskyldige gällande ingångsvärdet... vidutgången av det beskattningsår, för vilken taxering i första instans skett föreår 1981". Det synes emellertid inte helt klart, vad som i detta hänseendeskall förstås med uttrycket gällande ingångsvärde. Hur skall detta värdefastställas för till exempel statens domäner, härads- och sockenallmänningar,akademier och kyrkliga samfälligheler sedan tidigare århundraden tillhörigafastigheter. Samma fråga kan för övrigt ställas beträffande fastigheter tillhörandeskogsbolag och skogssällskap. I promemorian framhålles visser- 1978/79:204 343 ligenatt "en förutsättning för avdragsrän enligl sambandsmetoden bör vara allsåväl urspmngligl som gällande ingångsvärde går att fastställa med lillfredsslällandenoggrannhet". Det kan likväl inle anses helt klart, var gränsen härvidskall dragas. Dessutom synes det kunna ifrågasättas, humvida icke enbegränsning av avdragsrätten på nu angiven grund bör inlagas iövergångsbestämmelserna. Övergångsvistorde sambandsmetoden resultera i alltför stort antal avdragsärenden, då engenerell avdragsrätt införes vid avverkning oavsett om tillväxt sparats ellerej. Ur administrativ synpunkt kan detta bli besvärande för skattemyndigheterna.Någon form av övergångsbestämmelse för atl komma till rätta med detta problemär erforderiig om sambandsmetoden utformas på sätt skett i promemorian. remissinslanser anser i stället, som inledningsvis nämnts, att ävenskogsägare som innehaft sina fastigheter bör tillförsäkrasavdragsrätt i del nya syslemet. Enligtdelegationens uppfattning är en av de mera påtagliga fördelarna medsambandsmetoden bl. a. just möjligheten att på ett enkelt sätt gå över tilldensamma, varför delegationen tillstyrker förslaget. På gmnd av de nuvarandereglernas konstmktion kan emellertid - vilket också påpekas i promemorian - etlingångsvärde enligt dessa regler hänföra sig till en lidpunkl som ligger längltillbaka i tiden med åtföljande ulredningssvärigheler. Av prakliska skäl bördärför enligt delegationens uppfattning övervägas att införa en tidsgräns. Ensådan kan lämpligen vara varigenom en anknytning sker lillrealisationsvinstreglerna. För en fastighet som förvärvats börsålunda detta års taxerade skogsvärde kunna uigöra ursprungligt ingångsvärde idet nya systemet. Den skogsägare som så önskar skall dock kunna använda det förhonom l/I 1952 gällande ingångsvärdet som ingångsvärde vid övergången. Delegationenanser det vidare nödvändigt att bestämmelser införs om atl de skogsägare somföre övergången åtagit sig eller ålagts att erlägga faslighetsregleringslikvido. d. får möjlighet att fullfölja sina avdrag enligt tidigare bestämmelser. Iövrigt ansluter sig delegationen lill promemorians förslag om övergångsbestämmelser. Begränsningentill 60 96 av ingångsvärdet innebär i vissa situationer en försämring jämförtmed nu gällande regler. 1 andra avseenden leder bestämmelserna i föreslagenutformning ej till åsyftad förenkling vid beräkning av avdragsmöjligheter, t.ex. i de fall då anskaffningsvärdet på grund av innehavets längd eller av andraomständigheter är svårt att fastställa. 1 sådana fall bör till gmnd förberäkning av ingångsvärdet för skog ra läggas taxeringsvärde i likhetmed vad som gäller vid Prop.1978/79:204 344 realisaiionsvinstbeskauning.- vill fömtsätta au kraven på utredning av anskaffningsvärden sätts rimlig nivå så att de ej leder till onödiga kosinader och byråkrati. Sverigesadvokatsamfund föreslår en uppräkning av ingångsvärden i samband medövergången: Enligtförslaget skall det för ägaren vid övergångstillfället gällande ingångsvärdetpå skogen utgöra urspmngligl ingångsvärde i del nya skogsbeskattningssystemet.Detta värde skulle - oavsell i vad män värdeminskningsavdrag medgetts tidigare- fö utnyttjas lill 60 96 under den fortsatta innehavsliden. Att så för ske äri och för sig bra, men ett kvarstående problem finns för fastigheter somförvärvats för läng tid sedan. I sådana fall skulle komma atl noteras ettmycket obetydligt ingångsvärde. Med en fortlöpande inflation och försämring avpenningvärdet har sådant ursprungligt värde och därmed skogskapitalets relativavärde successivt urholkats. För an sambandsmetodens avdragsregel skall föavsedd effekt lill stimulans av avverkning och rätt skötsel av skogarna kanenligt samfundets mening finnas skäl - när nu en övergång sker till nyaskogsbeskattningsregler - att lyfta upp de ingångsvärden som tidigare bestämlstill motsvarande penningvärde. Det ingående skogskapilalei skullesålunda räknas upp i samband med övergången till de nya reglema pä sätt somsker vid realisationsvinstbeskattningen. Detta torde från taxeringssynpunktinte vara alltför betungande med hänsyn till den erfarenhet som redan vunnitsinom området för realisationsvinstbeskattningen. De praktiska problemen skulleockså bli av engångsnaiur. Nägraremissinstanser anser atl man bör utgå från de värden som fastställs vid 1981års allmänna fastighetstaxering. Detbör i detta sammanhang påpekas atl - oavsett vilken av de tvä presenteradeprinciplösningarna som väljs -det är av väsentlig betydelse att en enkel metodutarbetas för att fastställa ingångsvärden pä skogen. För domänverketsvidkommande gäller att företaget till största delen äger mycket gamlaskogsfastigheter varför det ofta är svårt eller omöjligt att fö fram ettriktigt ingångsvärde i form av anskaffningsvärde. Därför bör som ett alternativden s. k. schablonmetoden kunna väljas. Denna metod grundar ingångsvärdena påde värden som kommer att fastställas vid allmänna fastighetstaxering.Schablonmetoden nämns emellertid endast i samband med klyvmetoden iutredningens förslag. Deframlagda förslagen till nya regler för beskattningen mäsie bedömas motbakgrunden av de faktiska förhållanden på vilka de skall tillämpas. I detavseendet bör särskilt beaktas att endast en ringa del av skogsfastigheternabyter ägare genom köp på den allmänna marknaden. Den normala formen förägarskifte på fysiska personers fastigheter är arv eller gåva. Det allmännasoch bolagens fastigheter byter sällan ägare. Det ingångsvärde som kommer attföreligga fördel stora flertalet skattskyldiga är således ett taxeringsvärde,som 1978/79:204 345 åsattslångt tillbaka i tiden. Taxeringsenheten har därefter ofta undergått storaförändringar som gör det svårt att beräkna etl aktuellt ingångsvärde förskogen. Mot den bakgrunden står det klart alt sambandsmetoden för att kunna bliav någon mera allmän betydelse för det stora fiertalel skattskyldiga måstekombineras med regler, som möjliggör all pä ett enkelt säll fastställa etl nyttingångsvärde för skogen. DeUa lorde kunna ske genom alt lagstiftningensikraftträdande anknyles till allmänna fastighetstaxering och att detdå åsalla taxeringsvärdet för skogen för uigöra skogens ingångsvärde för dedåvarande ägarna, eller/och att man bibehåller nuvarande regler aU benefika fönggrundar ett nytt ingångsvärde. Ävenskogsvårdsstyrelsen i berör effekterna vid införandel av nyaregler för benefika förvärv. illuslrerar med ett exempeloch föreslär särskilda övergångsregler: Tvåpersoner, A och B, inköpte var sin fastighet för . vardera.Skogsvärdet var i båda fallen . A avled 1977 och sonen a som ärvdefastigheten fick som ingångsvärde taxeringsvärde med skogsvärdet . B avlider efter 1981 och sonen b ärver fasligheten men ocksåingångsvärdet pä skogen . Det bör ifrågasättas ominte övergångsbestämmelser måste finnas som gör övergången mjukare och minskarslumpens möjligheter att beslämma ett högt eller lågt ingångsvärde. I annatfall kommer förutseende skogsägare att sälja sina fastigheter till barn för attförbättra ingångsvärdet. Följande kan utgöra förslag till lösning av problemet.Arv efter 1981, gällande fasligheter köpta , borde som ingångsvärdeför skogen fö laxeringsvärde. Släktköp för propositionen lilldagen för den nya lagens ikraftlrädande som sker i syfte att förbättraingångsvärdet erhålla taxeringsvärde som ingångsvärde. Skulleexempelvis B i det nämnda exemplet utnyttja möjligheterna att begära avdragutifrån sitt ingångsvärde . och skriva ner det till . för naturiiglvisarvingen b ta konsekvenserna av detta genom att vid arv fö ingångsvärdet 2 000kr. Föredragandeni länsslyrelsen i anser att ikraftträdandet inte bör ske redanvid taxering: Ipromemorian förutsätts att taxeringsnämnderna under en övergångstid för ökadearbetsuppgifter. Dessa kan men på bekostnad av andra. På samma sättkommer taxeringsiniendentema, om de erhåller vidgade övervakningsuppgifter, fömindre möjligheter att ägna tid åt besvärsärenden m. m., vilket i sin tur ledertill ökande balanser. I detta sammanhang villjag också framhålla det tryck som1981 års allmänna fastighetstaxering kommer att ha påbeskattningsorganisationen. Av detta skäl och på grund av den omständighetenatt de nya taxeringsvärdena kan komma att fö betydelse för skogsägarna, oavsetthur den framtida lagstiftningen utformas, förordar jag att nya regler träder ikraft först sedan 1981 års allmänna fastighetstaxering är över och de nyataxeringsvärdena delgivna berörda parter. Prop.1978/79:204 346 4Remissinstansernas synpunkter rörande vissa andra frågor 4.1 Lantmäterikostnader I promemorianbehandlas framställningar av statens lantmäteriverk och lanthruksstyrelsen ominförande av avdragsrätt för lantmäterikostnader. I promemorian avvisas docktanken på en sådan avdragsrätt. Ställningstagandeti promemorian har mött viss kritik vid remissbehandlingen, särskilt frånmyndigheter som är verksamma i åtgärder för jordbmkets och skogsbrukets yttrerationalisering. Lantbruksnämnderna iJönköpings, och samt sockensamföllighei anseratt förrättningskostnader vid strukturrationaliseringar bör vara avdragsgilla.Lantbruksnämnden i anser att viss del avförrättningskostnaderna skall fö dras av. Beträffandeavdrag för kostnader för fastighetsbildningsåtgärder har i promemorior anförtsbetänkligheter mot avdrag närmast pä grund av avgränsningsproblem. Genom deninförda sakersättningstaxan tenderar ett betydande antal lantmäteriförrättningaratt kosta sä mycket att de utgör hinder för ur allmän synpunkt önskvärda fastighetsbildningsätgärder.Enligt nämndens mening utgör många fastighetsbildningsåtgärder enbart enanpassning till yttre tekniska och ekonomiska fömlsättningar för jord- ochskogsbruket. Kostnaderna för dylika åtgärder bör därför vara direkt avdragsgillavid inkomsttaxeringen. Ävenlantbruksstyrelsen förordar en omedelbar avdragsrätt. Alternativt bör viss delav förrättningskostnaden fö avskrivas. Enligtpromemorian anses någon särskild avdragsrätt inte böra införas för lantmäterikostnaderi samband med yttre rationalisering. Som styrelsen redan framhållit stämmerdetta ej med förslaget att låta mäklararvode och lagfartskostnader ingå ianskaffningskostnaden, och att det vore logiskt att låta även här aktuellakostnader ingå i dena värde. Flertalet lantbruksnämnder har uttalat sig föravdragsrätt. Styrelsen anser med hänvisning härtill och de i promemorianomnämnda skrivelserna till och regeringen att hela kostnadenbör fö avskrivas. Alternativt bör avskrivning fö ske med samma procentsats somavses gälla för anskaffningskostnaden, dvs. enligt styrelsens förslag 75 96 ochenligt promemorieförslaget 60 96. Av praktiska skäl bör kostnaden kunnabehandlas skild från anskaffningskostnaden. Utredningensförslag innebär på denna punkt ingen ändring i förhållande till vad som nugäller. Däremot hade lantbmksstyrelsen och LMV i sin gemensamma framställningår 1977 väckt fråga om eventuell ändfing. Det råder knappast tvivel om att enavdragsrätt för lantmäterikostnader skulle ha en mycket betydande effekt fränstimulanssynpunkt när det gäller strukturrationaliseringen. En eventuellavdragsrätt skulle kunna begränsas till åtgärder som har särskild betydelse förjord-och skogsbrukets rationalisering. Prop.1978/79:204 347 Härliksom i det förra fallel skulle intyg eller förklaring av lantbruksnämnden fötjäna som underiag för skattemyndighetens ställningstagande. Delegationenvidhåller sin tidigare uppfattning atl de lantmäterikostnader som betingas avlantbrukets strukturrationalisering bör göras avdragsgilla som omkostnad iförvärvskällan. Enligt delegationens uppfattning bör det inte möta nägrasvårigheter att avgränsa dessa fall från övriga fall. För att kostnaden skallvara avdragsgill bör förutsättas aU lantbmksnämnd intygar att fråga är omstrukturrationalisering. Elt sådant intyg bör således utan vidare kunna godtasvid taxeringen. mån lantmäterikostnad inte kan betraktas som omkostnad i förvärvskällan ärden, som ovan nämnts, att hänföra till kostnad för förvärv av fastighel. Häravföljer att kostnaden skall beaktas vid beräkning av ingångsvärdet av denväxande skogen varigenom den också kommer att ingå i underlaget förvärdeminskningsavdrag på skog. Länsstyrelseni diskuterar lantmäterikostnadernas skattemässiga behandling medutgångspunkt från den av länsslyrelsen förordade klyvmetoden. Avdragför lantmäterikostnad i samband med förvärv av fastighet eller del av fastighetmedges f n. endast vid realisationsvinstberäkningen i anledning av avyttring avsamma fastighet eller fastighetsdel. Med hänsyn till klyvmetodens princip medsärbehandling av den växande skogen vid avyttring av fastighet bör ianskaffningskostnaden för den växande skogen även räknas in den del av lantmäterikostnadensom belöper på skogsförvärvet. Samma fördelningsregel bör inom klyvmetodengälla för övriga kostnader i samband med förvärv av fastighet, t. ex.stämpelskatt o. d. Länsstyrelsenföreslår att en särskild regel härom förs in i det nya skogsbeskattningssystemet. Länsslyrelseni anser att avdragsrätt för lantmäterikostnader bör övervägas.I en reservation av föredraganden m. fl. framförs en annan uppfattning: Vadangår avdragsrätt för lantmäterikostnader utgör denna en klar avvikelse frånnuvarande praxis som inte kan anses godtagbar. RSVoch skogsvårdssiyrelsen i har inget att erinra motställningstagandet i promemorian. 4.2.Särskilda frågor rörande beskattningen av avverkningsrätter Ipromemorian tas upp vissa frågor rörande inkomst- och förmögenhels-beskattningenav avverkningsrätter. Enligt förslaget bör en förvärvad avverkningsrätt ävenfortsättningsvis behandlas som konlraherad tillgång och sålunda inte kunna bliföremål för lagernedskrivning i den mån avverkning inte har skeU. Vad gäller förmögenhetsbeskaUningenav avverkningsrätter föreslås inte heller någon ändring. 1978/79:204 348 rättskall alltså inte i sig kunna gmnda rätt till omtaxering av fastigheten fastänfordran eller likviden i anledning av upplåtelser skall räknas in i denskattepliktiga förmögenheten. RSVhar ingen erinran mot ställningstagandet i promemorian. Lanibrukarnasskatledelegation lar bl. a. upp frågan om rätt lill nedskrivning på förvärvadeavverkningsrätier: Ipromemorian föreslås ingen ändring rörande inkomstbeskattningen avavverkningsrätter. Avverkat och märkt virke bör liksom nu fö inräknas iköparens lager. Har däremot avverkning inte skett bör avverkningsrättenbehandlas som en konlraherad tillgång med rätt till nedskrivning förprisfallsrisk. Enligt delegationens uppfattning bör köparen av avverkningsrättredan i och med avtalet ges möjlighet att redovisa det ifrågavarande virket somsitt lager. En sådan ordning är materiellt befogad och skulle innebära enpåtaglig förenkling genom atl köparen inte skulle behöva hålla reda på vad somhar avverkats. Enligträttspraxis godtas inte att avverkningsrätt till skog (rotpost) av förvärvarenskrivs ned enligt lagervärderingsreglerna. I promemorian hänvisas i dettahänseende till att företagsskatteberedningen uttalat att nedskrivningsrättföreligger först sedan leverans skett samt att ledning vid bedömningen omleverans skall anses ha skett i första hand bör hämtas från reglerna omseparationsrätt i konkurs. Eftersom förvärvaren av en rotpost inle harseparationsrätt i säljarens konkurs bör enligt promemorian avverkningsrättäven fortsättningsvis behandlas som kontrakterad tillgång och ej somlagertillgång. Denomständigheten att konkursreglerna kan tjäna till ledning vid bedömningen avden lämpliga gränsdragningen mellan kontrakterad tillgång och lagertillgång börenligt vår mening inte - det torde f ö. heller inte ha varitföretagsskatteberedningens uppfattning - leda till att man slaviskt följerdessa för helt andra ändamål utformade regler utan att beakta förhällandena iövrigt. Det väsentliga för skatterättens del är att viss egendom alltid skallutgöra ned- eller avskrivningsunderlag för säljare eller köpare men aldrig hosbåda . De skattemässiga konsekvenserna av en överlåtelse bör alltsåinträda för säljare och köpare. Densom upplåter avverkningsrätt till skog skall i princip beskattas för intäktendärav och fö åtnjuta eventuellt värdeminskningsavdrag det år då kontraktetupprättades. I konsekvens härmed bör den skog som omfattas av avverkningsrättenräknas som lagertillgång hos köparen från kontraktstidpunkten. I annat fallkommer tillgången i fråga som förflyter mellan kontraktsdagen ochavverkningstidpunkten inkomstskattemässigt inte att utgöra tillgång hos varesig säljare eller köpare, vilket inte står i överensstämmelse med den ovannämnda även av företagsskatteberedningen erkända grundprincipen. Beträffandeavverkningsrätterna gäller vidare speciella förhållanden som motiveratatt frångå konkursreglerna. a. utgör avverkningsrätterna för många företagen betydande del av "råvarulagret" - i särskilt hög grad gäller dettafristående sågverk. Vidare förflyter ofta flera är mellan kontraktstecknandetoch avverkningen med stora prisförändringar . Prop.1978/79:204 349 mähär nämnas att de speciella förhållandena inom skogsindustrin lett lill alt mani den finska skattelagstiftningen numera infört en specialbestämmelse, enliglvilken träd som förvärvats genom s. k. skogsköpsavial behandlas somomsättningstillgång. Utskottethemställer att en särskild bestämmelse införs, enligl vilken de ifrågavarandeavverkningsrätterna av förvärvaren för skattemässigt inräknas i vamlagret. Lantbruksnämndeni framhåller all dubbelbeskattningseffekten vidförmögenhetsbeskattningen bör beaktas i arbetet med nya regler pä faslighetstaxeringsområdet.Lantbruksnämnden I anför: Förhållandetsynes särskilt anmärkningsvärt i samband med de allmännafastighetstaxeringarna, då en dylik redan upplåten avverkningsrätt kan kommaatt belasta fastigheten under hela den kommande taxeringsperioden. Stigandetaxeringsvärden och allt högre skatteuttag accentuerar denna problematik ytteriigare. Lantbruksnämndenföreslår atl ovanstående förhållande rättas till i första hand genom ändraderegler för fastighetstaxeringarna på så sätt att försålda rotposter icke beakiasvid fastställandet av värdena. I synnerhet beträffande nyetableradeskogsbrukare och i samband med tillskottsförvärv med därmed förenade storaskogsuttag kan annars betydande orättvisor uppkomma. Lantbrukarnasskattedelegalion behandlar också denna fråga i sitt yttrande: Vadgäller förmögenhetsbeskattningen har delegationen i tidigare sammanhang påtalatde dubbelbeskattningseffekter som uppkommer genom att värdet av skogen normaltingår i fastighetens taxeringsvärde som hela likviden föravverkningsrätten skall förmögenhetsredovisas. Enligt delegationens uppfattninghör frågan främst ihop med fastighetstaxeringen. Delegationen har erfarit attden översynsutredning som pågår års allmänna fastighetstaxering(fastighetstaxeringskommittén) har för avsikt att särskilt behandlaavverkningsrätterna. Det bör i detta sammanhang vara möjligt att åstadkomma entillfredsställande lösning på problemet. Ett sätt kan vara att schablonmässigtnedsätta taxeringsvärdet med viss del av rotvärdet för avverkad skog ochupplåten avverkningsrätt. Delegationenvill också framhålla att de nuvarande kapitalbeskattningsreglerna är att ansesom ett provisorium. Det kan därför finnas anledning att beaktaavverkningsrätterna vid en förestående översyn av dessa regler. 4.3Vissa vid remissbehandlingen aktualiserade frågor Iremissyttranden har flera frågor tagits upp som inte behandlas i promemorian. Idetta avsnitt återges synpunkter i vissa frågor som inte har ätergetts itidigare avsnitt av remissammanställningen. Domänverketoch länsslyrelsen i behandlar omfattningen av förvärvskällainom jord- och skogsbruket. Eftersomreglerna för beskattning av skogsinkomster finns intagna- i Kommunalskattelagen(KL) vill domänverket ta tillfället i akt att föreslå en 1978/79:204 350 ändringav anvisningarna till 18 § KL där del framgår atl revir skall betraktas somförvärvskälla. Av "Belänkandel avgivet av skogsskattekommittén"1969 (SOU 1969:30) framgår aU statens skogar skall drivas underförutsättningar som gäller även för andra skogsägarkategorier. Skogsskattekommitténföreslog mol bakgrund härav atl sista meningen i andra stycket p. 1anvisningarna till 18 § KL skulle utgå. tillstyrkte då dettaförslag och vidhåller fortfarande denna uppfattning att nämnda mening skallutgå ur kommunalskatlelagen.