prop · G203130 · 1978-12-31 00:00:00 — Biståndsverksamheten torde få svårt atl med den ställningforskningen får i utredningens förslag finna förankring för sina aktiviteterrörande växtförädling. Enligt SARECs mening bör utredningens förslag rörandegrundforskning ändras och vidgas. Den försia ålgärden i detta syfte bör varaatt den föreslagna professuren och institutionen i kulturväxternas genetik ochväxtförädling - enligt utredningen förlagd till eller - knytstill den vid redan befintliga institutionen förgenetik och växtförädling. Den bör förläggas till och bli den ena av tvåforskningsavdelningar för kullurväxtemas genetik och växtförädling i . Denandra bör förläggas till . Inom den bör samlas den grundforskning påväxtförädlingsområdet som ingår i Sveriges utsädesförenings verksamhet. Debåda forskningsavdelningama i resp. bör ingå i en enhet i vilken,förutom dessa avdelningar, som huvudinstitution ingår institutionen förgenetik och växtförädling vid . De organisatoriska frågor som bliraktuella vid ett sammanförande av grundforskningen rörande kullurväxtemasgenelik och växtförädling i en enhet är i dagens situation ej klarlagda. De börlas upp i en särskild organisationskommitté. Prop.1978/79:130 97 När SAREC i sitt yttrande har tagit upp frågan om åtgärderför att skapa en enhet för växtförädlingsforskning i har dettaföranletis av de problem SAREC möter inom biståndsverksamheten rörandeforskning om växtförädling och växtproduktion. Den organisatoriska splittringeninom svensk växtförädlingsforskning har visat sig besvärande för planering avbiståndsverksamheten. Inom kommersiellt inriktad växtförädling finns endastobetydligt utrymme för forskningssamarbete med utvecklingsländerna. Dettamåste därför - som tidigare anförts - i första hand bygga pågrundforskningsdelen inom svensk växtförädling. I den organisation som ovanskisserats bör samordnad och avvägd grundforskning kunna etableras och dennaforskning bör därjämte genom sin placering vid kunnaetablera nödvändiga kontakter med forskningen på växtodlings- ochväxtskyddsområdena. Detta innebäratt en särskild växlförädlingsnämnd ej äraktuell. 6.10 : och utsädesbolaget har varilinkopplade i biståndsverksamhet i frågor som rör praktisk växtförädling ochutsädesproduktion. TCO är posiliv till att det nya företaget även ifortsättningen engageras i denna verksamhet. För alt inte i alltför hög gradbelasta det nya företagets förädlare är det nödvändigi att en biståndsavdelningbildas med en erfaren växtförädlare som chef. En förutsättning för detta är attverksamheten organiseras på lång sikl. Även ur personalsynpunkt skulle dennalösning vara att föredraga, nuvarande objeklanställningar för ganska kortaperioder är inte tillfredsställande. 6.11 , och Allmänna svenskautsädesaktiebolaget: Biståndsverksamheten har varit ett betydande inslag iutsädesföreningens arbete. Växtförädling har visal sig vara en vikiig faktor iutvecklingen av olika länders jordbruk. LRF anser att det tillkommer samhälletalt göra prioriteringama angående biståndsverksamheten som denna isin helhet bekostas av bislåndsmedel. 6.12 : Förbundet finner det vidare angeläget, att den biståndsverksamhet iform av kursverksamhet m. m. som byggts upp vid kanfortsätta. Härvid måste dock utsädesföreningen tillförsäkras fullkostnadstäckning genom medel avsatta för u-landsbislånd. är detangelägel, alt personalresursema vid utsädesföreningen blir så avpassade altbiståndsverksamheten kan bedrivas utan att inkräkta på växtförädlingsarbeiet. Förslaget om harmonisering av skyddstiden för sorter, somfaller under växtförädlarrätten, och sorter, som hör hemma i systemet medväxtförädlingsavgifier, har i huvudsak fått ett positivt bemötande. 7.1 Lantbruksstyrelsen: 1 sin ulvärdering av det statligaslödel lill växtförädlingen berör utredningen inte den principiella frågan omväxtförädlings-avgiftemas nivå. Förarbetena till gällande författningar omobligatorisk statsplombering och om växlförädlingsavgift diskuterar inle någraprinciper för hur en eventuell anpassning av växlförädlingsavgiftema till kostnadsutvecklingenskall ske. Om avsikten är att systemet med växlföräd- Prop.1978/79:130 98 lingsavgilter skall bestå jämsidesmed växtförädlar-rätlssystemet är cn principlösning av denna frågeställningönskvärd, eftersom vin skiftande uppfattningar om skäligheten i de nuvarandeavgifternas nivå hävdas. Utredningen berör något frågan om skyldighet atttillhandahålla odlingsmaterial för reproduktion av växtförädlingsprodukter.F.n. föreligger sådan skyldighet för sorter som faller under växlförädlarrättslagen.Enligt lantbruksstyrelsens uppfattning finns risk för att tillgången på utsädeav sorter för vilka växttorädlingsavgift uttages kan begränsas på ett ur allmänsynpunkt icke önskvärt sätt om inte samma skyldighet äligger ägare av dessasorter. Lantbruksstyrelsen vill därför med skärpa underslryka den avutredningen framförda uppfattningen atl bidrag för sort urväxtföräd-lingstbnden bör utgä endast under förutsäitning allreproduktionsulsäde av sorten ställes till förfogande i samma utsträckning somgäller för sorter skyddade enligt lagen om växtförädlarrätt. 7.2 : Förslag föreligger om alt somvillkor för erhål lande av bidrag ur den med växtförädlingsavgifter skapade växtförädlings- fonden skall gälla, att reproduktionsulsäde slälls till förfogande i samma utsträckning, som gäller för sorter skyddade enligt växtförädlarräilslagen. Förslaget torde i enlighet med regleringen i 27 § växlförädlarrättslagen in nebära att endast den kan få bidrag ur fonden beträffande en sorl som för ser marknaden med förökningsmalerial av sorlen på skäliga villkor och i den omfattning som är påkallad med hänsyn till folkhushållet eller eljest från allmän synpunki. Nämnden har ingen erfarenhet i vad mån behov skulleföreligga av en dylik för sorlägaren tvingande regel. Av hänsyn lillönskvärdhelen av atl bringa de båda systemen i närmare överensstämmelse medvarandra vill dock nämnden tillstyrka förslaget i denna del. Vidare föreslås beträffande växtförädlingsavgiftssystemetalt medel ur växlförädlingsfonden inte skall utgå för en sort under längre tidän som svarar mot den lid som sorten skulle varit skyddad om växtförädlarrättbeviljals för densamma. Sorter varom här är fråga kan sialsplomberas ochdärmed påföras avgifter först sedan de genom växlsortnämndens beslul intagilsi rikssortlistan. Skyddstiden enligt växlförädlarrättslagen utgör f. n. 15 årräknat från ingången av kalenderåret efter del atl växtförädlarrätt beviljals.Förslaget i denna del - som sålunda skulle innebära att växtförädlingsavgifierlas ut för en sort tidigast för införandet i rikssortlistan ochdärefter längsi under räknat från ingången av året efter införandet -tillstyrkes av nämnden. Nämnden vill emellerlid ifrågasätta om - såsom föreslagitsi betänkandet - tidsbegränsning kan införas i avgiftsuttaget beiräffande äldresorter, dvs. sorter för vilka växtförädlingsavgiftssystemet redan gäller då dennya ordningen införes. 7.3 iMalmöhus län: finner vidare inle lillräckliga skäl föreligga förell genomförande av den föreslagna ändringen i det svenska systemet medväxtförädlingsavgifier. 7.4 AB : Vadgäller den föreslagna ändringen av skyddstiden för sorter, som faller underväxtförädlarrätlen så atl denna överensstämmer med skyddstiden enligt lagen omväxtförädlarrätt, finner vi denna principiellt riklig. Ändringen bör dock, somockså föreslagits av utredningen, tillämpas endast för nya sorter. Prop.1978/79:130 99 7.5 : Utredningen föreslår en harmoniseringav skyddstiden för sorter, som faller under växlförädlarrätten och sorter, somhör hemma under systemet med växtförädlingsavgifier. Vi finner detta felaktigt.Vi har ingen anledning att ändra på villkoren för det senare systemet, som ärett hell svenskt system utan intemalionell anknytning och avsett att på bästasätt stödja svensk växtförädling. 1978/79:130 100 PM angående samarbete mellan staten och jordbruketsföreningsrörelse på växtförädlingsområdet Departementschefen, statsrådet , anförde bl. växtförädlingsutredning (Jo 1975:06) har ibetänkandet (SOU 1978: 23) Växtförädling bl. a. lagt fram vissa förslag rörandeväxtförädlingens organisaiion. Utredningen framhåller alt både slalen ochjordbruksnäringen bör ta ett ansvar för växtförädlingen. a. att staten tar initiativ till förhandlingar med i första handlantbrukets föreningsrörelse om ett samgående mellan Sveriges utsädesföreningoch Allmänna svenska utsädesaktiebolaget. Det nya förelagels huvuduppgiftskall enligt utredningen vara att bedriva växtförädling på företagsekonomiskagrunder. Förhandlingar föreslås också i syfte alt uppnå samverkanbeträffande förädling av trädgårdsväxter samt för atl inräita en särskildväxlförädlingsnämnd. Nämnden skall genom medel från staten och andraintressenter inom växtförädlingens område initiera och finansiera långsiktiga,målinriktade forskningsprojekt av betydelse för växtförädlingen, lägga utsådana projekt på lämpliga institutioner, vara ett samarbetsorgan mellanväxlförädlingsföretagen m. m. Med hänvisning till vad jag har anfört hemställerjag attregeringen bemyndigar chefen för att tiUkalla en kommitté med högst tre ledamöier med uppdragatt för statens räkning förhandla och - under förbehåll av regeringens godkännande- träffa avtal rörande växtförädlingens framtida organisation och därmedsammanhängande frågor. Efter uppvaktningar från växtförädlingsanslalter och diskussionermed förelrädare för svensk genetik och växtförädling lillkallade i november1975 dåvarande chefen för växtförädlingsutredning(Jo 1975:06). Den fick i uppdrag alt bl.a. pröva förutsättningarna för ettutvidgat samarbete på växtförädlingsområdel inom . Därvid skulle bl.a.nödvändigheten av en nära kontakt mellan den praktiska växtförädlingen och detlångsiktiga forskningsarbetet beaktas. Ulredningen lade fram sina förslag ibetänkandet (SOU 1978: 23) Växtförädling. Den föreslog bl. a. att staten skullela initiativ till förhandlingar i syfte all föra samman och Allmänna svenska utsädesakliebolaget till ell företag.Ulredningen framhöll i del sammanhanget all ell fortsatt ansvarstagande frånslalen och jordbrukets föreningsrörelse för denna verksamhet syntes varanaturlig, men den lämnade inte något detaljerat förslag beträffandeägarförhållandena i det nya företaget. Olika möjligheler borde undersökas,såväl vad gällde förutsättningarna att bredda ägaransvaret som beträffandeformema för det statliga ansvarstagandet. Utredningen föreslog vidare att en särskildväxtförädlingsnämnd borde inrättas. Nämnden skulle stödja forsknings- ochutvecklingsarbete i pro- 1978/79:130 ; 101 jektförm på växtförädlingsområdet genom en bred samverkanmellan staten, näringen och berörda företag. För att ge nämnden möjlighet attkontinuerligt lämna bidrag till sådan verksamhet föruisatles alt medel årligentillfördes nämnden från staten och jordbruksnäringen. Storleken av dessatillskott, liksom fördelningen mellan stat och näring, borde regleras i särskiltavtal med en avtalsperiod om . Inför den första avtalsperiodenborde överläggningama anknytas till de förhandlingar som föreslagits om ettsammanförande av ulsädesföreningen och utsädesbolaget. Utredningen föreslogäven bl. a. att en genetik och förädling bordeinrättas vid antingen i eller i . För en fylligare beskrivning av växlförädlingsutredningensförslag, liksom av nuvarande förhållanden i svensk växtförädling, hänvisarSvalövsgruppen till betänkandet (SOU 1978:23) Växtförädling. förslag har remissbehandlatsunder den tid som gruppen har arbetat. De synpunkter som har framförts vidremissbehandlingen och som rör frågor som gruppen har haft att ta upp i sittarbete har tillsammans med utredningens förslag legat till grund förSvalövsgruppens arbete. Gruppen har dock inte haft i uppdrag att behandlafrågan om en förstärkning av resurser genom inrättandetav en genelik och förädling. 3 Behovet av vidgad samverkan pekar på den belydelseväxtförädlingen haft och framgent kan få för produktiviteten ocheffektiviteten inom jordbruk och trädgårdsnäring. Vidare framhålls den posilivaroll för miljö, folkhälsa och regional utveckling som växtförädlingen med lillräckligaresurser och en målmedveten inrikining kan få. I samspel med utvecklingsarbetetinom andra områden kan betydande resultat vinnas genom en intensifieradverksamhet, såväl i som intemationellt. framhållerutredningen angelägenheten i att de resultat som successivt nås genomväxtförädlingen utnyttjas på bästa sätl. I fråga om ansvaret för växtförädlingen konstaterarulredningen atl starka skäl talar för ett ansvar som är gemensami för staten,lantbrukarna själva och jordbruksnäringen i stort. Utredningen framhåller slarklbehovet av en vidgad samverkan mellan såväl de svenska växlförädlingsföretagensom berörda parter i övrigt. Av ulredningens diskussion framgår också alt deförslag den lämnar bör uigöra inledningen till ett successivt vidgat samarbeteinom växtförädlingen. Arbetel inom , liksom de förhandlingar somförts med jordbrukels förhandlingsgrupp, har bekräftat del behov av en ökad samverkanmellan stal och näring i syfte alt förstärka svensk växtförädling som växlförädlingsutredningenhar framhållil. Del är med lillfredsställelse gruppen konsiaterar alt de förda förhandlingamalett fram lill ett sådani resultat atl detla nu bör kunna förverkligas. Detlafördjupade samarbele bör kunna öka förutsättningarna för ett fortsattframgångsrikt svenskl förädlingsarbete, till nytta för såväl berörda näringarsom samhällel i övrigi. Prop.1978/79:130 102 utgångspunkt för detta samarbete är atl staten ochjordbrukets föreningsrörelse i princip skall delta i samarbetet somlikaberättigade parter. De förslag gruppen fortsättningsvis för fram bör kunnaleda till en varaktig samverkan, såväl inom det föreslagna förelaget som inom växlförädlingsnämnden. konstaterade att flera starkaskäl talade för ett närmande mellan den praktiska växtförädlingen vidutsädesföreningen och marknadsföringen vid utsädesbolagel. En integration avdessa verksamheter borde leda till såväl ett bälire samband och samspel mellandessa funktioner som, totalt sett, en effeklivare verksamhei. Härigenom bordemöjligheterna att öka spridningen av föreningens sorter öka, med ökade intäkteri den samlade verksamheten till följd. Vissa koslnader borde vidare kunnabegränsas genom rationaliseringar. En enhetlig ledning för verksamheten i Svalövborde i sig också ha positiva effekter. Beträffande ansvaret för verksamheien i anfördeutredningen bl.a. atl ett fortsatt ansvarstagande från staten och jordbruketsföreningsrörelse föreföll naturligt mot bakgrund av statens ochföreningsrörelsens engagemang i verksamheten . Också viklen av att det nyaföretagels verksamhet i försia hand gmndas på ett långsiktigt ansvar gentemotdet svenska jordbruket fördes fram som ett motiv för en samverkan mellan statenoch lanibrukarnas organisationer. Till ulredningens angivna ställningstaganden anslötsig i stort sett samtliga remissinstanser. Värdering av benntliga tillgångar Som underlag för förhandlingarna uppdrog Svalövsgruppenefter överenskommelse med företrädarna för jordbrukets föreningsrörelse åt atl göra en värdering av lillgångama i utsädesföreningen ochutsädesbolaget. Värderingen, som är utförd per , är grundadpå de vid värderingslillfällel senast avlämnade årsredovisningarna, internt redovisningsmalerialm.m. För värderingen av såväl utsädes-bolagets som ulsädesföreningens jordbruksfaslighelermed lillhörande inventarier har en särskild värderingsman anlitats. Efter avdrag för latenta skatteskulder med 15,3 milj. kr.har värdet av ul-sädesbolagels maleriella lillgångar beräknals till 61,0 milj.kr. Den latenta skatteskulden hänför sig därvid huvudsakligen lilljordbruksfastigheter och övriga fastigheter, som tillsammans har värderats till47 milj. kr. Motsvarande värde på utsädesföreningens lillgångarhar, efter avdrag för latenta skatteskulder med 11,7 milj. kr., beräknats till42,4 milj. kr. Föreningens fasligheter hardärvid värderats till 41 milj. kr.före avdraget. Däruiöver kommer föreningen alt lillförasytterligare anläggningstillgångar till ett värde av ca 5 milj. kr., som i sinhelhet bestrids med AMS-medel. Värderingen av föreningens och bolagets tillgångar ärbehäftad med flera momenl av osäkerhet. Revisionsbyrån framhåller sålunda bl.a. alt man för föreningens övriga fastigheter, som utgör huvuddelen avfastighetsvärdet, schablonmässigt har försökt uppskatla bruksvärdet, eftersomde mer eller 1978/79:130 103 mindre saknar marknadsvärde. A andra sidan harutsädesbolagets dottei-företag under en följd av år uppnåttbristande lönsamhet, men trots detta har värdet av företaget tagits upp till10,5 milj. kr. Vidare ägde utsädesbolaget .50% av aktierna i det danskaföretaget J. E. Ohlsens Enke A/S vid värderingstillfället. Detta engagemanghar, enligt revisionsbyrån, inte motsvarat förväntningarna och kan komma attmedföra förluster. I substansvärdet för utsädesbolagel ingår aktier i ochfordran på delta företag med 2,8 milj. kr. Utsädesbolaget har sedermeraövertagit hela ansvaret för J. E. Ohlsens Enke A/S. I de substansvärden som nämnts ovan ingår bara värdet avmateriella tillgångar. I utsädesföreningen finns därutöver betydandeimmateriella värden i form av sortmaterial och kunskap. fårintäkter (licensmedel och royalties) för de sorter som föreningen äger. Om manantar att sortmaterialet har en livslängd av , leder delta till attnuvärdet av framtida sådana intäkter från befintligt sortmaterial uppgår tillca 14 milj. kr. Då har värdet minskats med kostnaderna föratt upprätthålla sortmaterialetsstaius (elitframställning) och med den latenta skatteskulden. Svalövsgruppen har i sina överväganden och i deöverläggningar som gruppen haft med representanter för jordbruketsföreningsrörelse inte funnit anledning atl avvika från den uppfattning som växtlorädlingsutred-ningenhar framförl. Det har, som ovan framhållits, rått enighet mellan Svalövsgruppenoch förhandlingsgruppen för jordbrukets föreningsrörelse om behovet av ett ökatsamarbete mellan staten och jordbrukets föreningsrörelse på växtförädlingsområdel.Överläggningarna har, som framgår av del följande, lett till två avtal omsamarbete. Mot bakgrund av de förda förhandlingama vill Svalövsgruppenframhålla att den organisation som ulsädesföreningen hade vid sin start år1886 och därefter nu åter bör kunna förverkligas. Detta är ett stegsom av många skäl ter sig naturligt. Verksamhetema i ulsädesföreningen ochutsädesbolaget har alllid varit nära integrerade. Utsädesbolagethar fungerat som utsädesföreningens marknadsföringsorganisation ochsålt dess sorter både i och utomlands. som bolagethar också sina huvudkontor i och Svalövsnamnet har i vida kretsaranvänts som en gemensam benämning på de båda institutionerna. Vid ett flertaltillfällen, bl.a. i offentliga utredningar, har också ett närmare samarbeteeller ett samgående mellan föreningen och bolaget föreslagits. Av skildaanledningar har emellertid ett samgående tidigare inte varit möjligt atlrealisera. Del är med stor tillfredsställelse Svalövsgruppenkonstaterar att det nu är möjligt att åstadkomma den önskvärda organisatoriskaintegrationen. Svalövsgruppen har således för statens räkning träffal avtal medSvenska lantmännens riksförbund (SLR) om bildande av ett nytt växtförädlingsföretag,(bilaga I). Avtalet har i vissa delar biträtts av Sveriges utsädesföreningoch Allmänna svenska utsädesakliebolaget. Avtalet, som är träffat under förbehällav godkännande av regeringen och av föreningsstämma i , innebär alt utsädesföreningen och utsädesbolagel förs samman lillett förelag, , fr. o. m. den . Före regeringensgodkännande skall åtgärder enligt lag om medbestämmande i arbetslivet havidtagits. Såsombakgrund till det träffade avtalet anser sig Svalövsgruppen böra göra följandekommentarer. Prop.1978/79:130 104 Mot bakgrund av värderingen och efter förhandlingar harpartema kommit överens om att staten utöver utsädesföreningens tillgångar skalltillskjuta 2 milj. kr. Beloppet skall tillföras SLR och i utbyte erhållerstaten 8 000 aktier i utsädesbolaget. Som framhålls i bifogade avtal är Sveriges utsädesföreningför sin verksamhet beroende av statsanslag. När nu staten ingår avtal med SLR omalt driva verksamheten i vidare i bolagsform med staten och SLR somägare, förutsätter Svalövsgruppen atl utsädesföreningen överlåter samtliga detillgångar och skulder som omfattas av föreningens rörelse till staten mot attstaten åtar sig att fortsättningsvis svara för den verksamhet som föreningenbedriver. Styrelsen för föreningen har för sin del fattat beslut om sådanöverlåtelse. Slutligt beslut härom kan fattas vid föreningsstämma medutsädesföreningen. Svalövsgruppen vill framhålla att utsädesföreningen ävenefter överlåtelsen har vissa uppgifter, bl.a. att förvalla ett antalstipendiefonder och att bedriva publiceringsverksamhet. Även i övrigt kanföreningen enligt Svalövsgruppens mening ha funktion såsom en ideellt arbetandeorganisation inom växtförädlingsområdet. Det finns emellertid inte längrenågon anledning all staien har inflylande över föreningens verksamhet. gällandebestämmelser om atl staten utser del av föreningens styrelse m. m. bör alltsåupphävas. Frågan om eventuellt samarbele mellan föreningen i dess nyautformning och det nya företaget bör lösas av dessa båda parter själva. Sammanförandel av ulsädesföreningen och utsädesbolagetsker så, att SLR ombesörjer en till staten rikiad nyemission om 104000 aktier iutsädesbolaget. Som apporlegendom överlämnar därvid staien de tillgångar ochskulder som ulsädesföreningen lidigare överlåtit. Härigenom och genom denföreslagna överlåtelsen av aktier till slalen kommer staten och SLR att varderaäga ' av utsädesbolaget. Dessa transaktioner förutsätts bli genomförda perden . Som framgårav den till avtalet fogade bolagsordningenskall företagels namn därefier vara . Förelagets uppgift skall vara att på företagsekonomiskagrunder bedriva växtförädling. Svalövsgruppen och jordbrukets förhandlingsgrupphar varil ense om alt detta fordrar ett belydande utvecklings- och rationalise-ringsarbeieav långsiktig nalur inom förelagel. skall därtill mot särskild ersättningkunna bedriva växtförädling som inte är direkt företagsekonomiskt lönsam, mensom är angelägen för jordbruket och trädgårdsnäringen eller av andra skäl ärangelägen för samhället. Del överskott som uppkommer i verksamheien skall i förstahand användas för att konsolidera företaget, så alt ytterligare kanförstärka sin konkurrenskraft. består, utöver representanter för deanställda i företaget, av åtta ledamöter. Fyra av dessa nomineras av statenoch lika många av SLR. Styrelsens ordförande väljes bland de ledamöter somstaten nominerar och dess vice ordförande bland de som SLR nominerar. Såsom förut nämnts är en utgångspunkt för samarbetet i SvalöfAB atl staten och jordbrukels föreningsrörelse i princip skall varalikaberättigade parter. Eventuellt uppstådda meningsskiljakligheter bör i regelkunna lösas i styrelsen. Om så inle är fallel, har förulsalls att frågan hänskjutstill ägama för diskussioner. För atl bolagets verksamhet inte skall kunnaäventyras haremellertid i avtalet förts in särskilda regler. Enligt dessa reglertillförsäkrar sig slalen i för staten angelägna frågor det avgörande infly- 1978/79:130 105 Som motprestation mot detta erhåller emellertid deav SLR nominerade ledamöterna vetorätt i vissa, för SLR särskilt angelägnafrågor. Det avtal som Svalövsgruppen träffat för statens räkningangående träder interimistiskt i kraft i och med undertecknandel.Regeringen måste emellertid inhämta bemyndigande atl godkännaavtalet. Avtalet undertecknas därför under förbehåll av detta godkännande och SvalöfAB kan påbörja sin verksamhet tidigast den . Utsädesföreningenoch utsädesbolagel böremellertid möjligt efter undertecknandet börjafungera som en enhel. En interimistisk slyrelse för bör därförtillsättas i form av en organisationskommitté. Kommittén bör få i uppgift attvidta de åtgärder som behövs som förberedelser inför företagets kommandeverksamhet.