prop · G203125 · 1978-12-31 00:00:00 — FFV har hemställt om ändringar i nuvarande förelagsformför två seklorer. Frågan om ändrad företagsform har varit aktuell.Sålunda föreslog FFV-utredning i sitt betänkande (SOU 1974: 38) FFV-Före-nadefabriksverken att verksamheten i FFV skulle bedrivas i bolagsform ochintegreras i . Samma förslag lämnas i betänkandet (SOU 1978:85)Statligt företagande i samhällets Ijänsl. En partssammansatl arbetsgrupp inom FFVhar utrett frågan om vilka ändringar i FFV:s företagsform och befogenheter somborde genomföras för atl på bästa möjliga sätt säkerställa FFV:s framtid medavseende på bl.a. lönsamhet och trygghet för de anställda. Arbetsgruppen har avslutat sitt arbete. Majoriteten av arbelsgruppenföreslår att nuvarande sektorer Industriprodukter och Allmaieriel ombildastill aktiebolag och alt sektorerna Försvarsmateriel och Underhåll kvarståraffärsverket FFV, men att delta får vissa ökade befogenheler. Prop.1978/79:125 64 trädare för personalorganisationerna SF och FCTF somingått i arbelsgruppen delar inte majoritetens uppfattning alt sektor Allmaierielskall ombildas till aktiebolag. FFV hemställer i sina skrivelser all ettsärskilt förvaltningsbolag bildas för alt samordna förvaltningen av de bolag ivilka FFV förvaltar statens aktier. FFV hemställer vidare atl verket skall fålämna aktieägartillskott till förvaliningsbolaget med 70 milj. kr. under verksamhetsåren1979/80-1981/82 och medges rält att teckna borgen för förvaltningsbolagetsupplåning intill ett belopp av 165 milj. kr. FFV har vidare begärt att fålämna förvaltningsbolaget ett lån på 30 milj. kr. och ett särskilt tillskottpå 13 milj. kr. för förvärv av aktierna i och vissa koslnaderför slmkturåtgärder med anledning därav. Jag tar först upp frågan om ombildning av sektorIndustriprodukter till ett aktiebolag. Sektor Industriprodukter inom FFV sysselsätter f. n. 110personer och utvecklar, monterar och marknadsför vissa civila produkter, vilkahuvudsakligen tillverkas eller avses tillverkas vid sektor Försvarsmalerielsfabriker. inom seklorn är att utveckla en mindre stirlingmotor.Denna kommer att ingå i en särskild produkt, del s. k. Pack. Detlaprojeki är ännu på ulprovningsstadiet. Del kommer dock att bli den förstatillämpningen av slirlingmolortekniken och projektets framgång kan därvid hastor betydelse för övriga produkter med slirlingteknologi. Med hänsyn tilldessa faktorer bedömer Jag del väsentiigt all de resurser som erfordras förprojektet slälls till förfogande. För atl långsiktigt trygga sysselsättningenvid de tillverkande enhetema är det nödvändigt att ta fram nya produkter. Föralt göra detta krävs ett betydande kapital. FFV framhåller att det inom ramenför affärsverksformen kan vara svårl all tillgodose kapitalbehovet och atl iövrigt kunna handla på samma villkor som konkurrerande och samverkandeföretag. Kraven på flexibelt samarbete är lättare att tillgodose inom ettaktiebolag än inom ett affärsverk. Jag delar denna bedömning. Jag delar FFV:s uppfattning att det är väsentligt attnedgången i för-svarsmalerielproduklionen åtminstone till viss del kankompenseras med annan produktion. För produktion av försvarsmateriel gällervissa speciella förutsättningar, vilket gör det svårt all i sammaproduktionsapparat införa annan kompletterande produklion. Med hänsyn tilldessa svårigheter och till att svenska försvarets beställningar kommer attminska avser chefen för industridepartementet, efter regeringens bemyndigande,att tiUkalla en särskild utredning för planering av alternativ produklion ochsysselsättning inom de delar av försvarsmaterielindustrin som inte omfattas avden miliiära flygindustrin. Med hänsyn till storleken på FFV:s stirlingprojekl kommeren noggrann uppföljning atl ske från regeringens sida. En avsikl med projektetär att ge underlag för verksamheten inom FFV:s sektor Försvarsmateriel. Jaganser det angeläget atl så blir fallet och utgår därvid ifrån att del skallvara orga- 1978/79:125 65 nisatoriskt och prismässigt möjligl. Jag anser vidare attnågot ställningstagande inte behöver ske nu till frågan om utveckling ochmontering av FFV:s stirlingmotor skall lokaliseras till eller . Jag förordar att sektor Industriprodukters verksamhetöverförs till ett aktiebolag. Detta kan lämpligen ske genom att det nu inlerörelsedrivande AB Avimal namnändras till . Jagövergår nu till frågan om ombildning av sektor Allmaieriel till ett aktiebolag. Allmalerielsektominom FFV säljer övertalig och kasserad materiel åt statliga myndigheter,landsting, kommuner och företag men också nytiUverkade produkter från de s.k. samhällsverkstäderna.Sektom sysselsätter 165 personer vid seklorledning och sexförsäljningsställen. Verksamheten i FFV:s sektor Allmaieriel är i vissutsträckning författningsreglerad. a. finns bestämmelser i lagen(1974:1066) om förfarande med förverkad egendom och hittegods m. m. Enligt 6 §denna lag skall egendom som omfattas av lagen säljas av FFV. FFVhemställer att verksamheten vid sektor Allmaieriel förs över till det f. n.inte rörelsedrivande bolaget , som därvid kommer att namnändras lillFFV och att de författningsändringar som delta medför vidlas. Enövergång till akiiebolag är enligt FFV nödvändig för att sektor Allmaierielskall kunna fungera på samma sätl som andra förelag i branschen i vad avserbeslutsprocessen, kapitalförsörjningen, möjlighetema lill flexiblaresamarbetsformer med kunder och leverantörer och möjlighelerna att ge personalenstimulansersällning. FFV påtalar svårighetema att finansieraavbetalningsförsäljning av begagnade bilar och nytiUverkade fritidshus mednuvarande verksamhetsform. Jag delar FFV:s uppfattning att påtagliga fördelar förverksamheten vid FFV:s sektor Allmaieriel kan vinnas genom en förändradföretagsform. Jag förordar därför att verksamheten överförs till aktiebolag. Mitt förslag förutsätter att 6 § nämnda lag om förfarandemed förverkad egendom och hittegods m. m. ändras. Ändringen kan lämpligen skepå det sättet alt 'Törenade fabriksverken" byts ut mot "myndigheteller bolag som regeringen besiämmer". I enlighel härmed har inomindustridepartementet upprättats förslag till lag om ändring i lagen(1974:1066) om förfarande med förverkad egendom och hillegods m. m. Förslagetsom har upprättats i samråd med chefen för bör fogastill protokollet i detla ärende som bilaga II.2. En annan fråga som FFV har tagit upp är frågan om bildandeoch finansiering av ett förvaltningsbolag. FFV framhåller att en av fördelama med aktiebolagsformenär att ett aktiebolag kan utnyttja för affärsverksamhet normalafinansieringsmöjligheter. Samarbetet mellan FFV och de bolag i vilka FFVförvaltar statens aklier hämmas av att del föreligger formella hinder förnormala finansiella och resultalsmässiga transaktioner mellan verket ochbolagen. FFV före-5 1978179. Prop.1978/79:125 66 slär därför alt de aktier och andelar som FFV förvaltarförs över till ett siii-skilt förvaltningsbolag. Bildandet av ett förvaltningsbolagmedför säväl finansiella som administrativa fördelar. FFV har som affärsverk endaslen väg alt läna erforderligt rörelsekapital, nämligen genom rörlig kredit iriksgäldskontoret. Möjligheterna att finansiera verksamheten inom säväl debolag i vilka FFV f. n. förvaltar statens aktier som inom de delarav veiket somnu föreslås överförda till akiiebolag kommer all öka genom alt den ni)rmala krediimarknadenkan användas. Domänveiket har tidigare fått tillstånd att bildaförvaltningsbolag för att förvalta statens aktier i vissa bolag. Med hänsyntill att FFV, om mitt förslag genomförs, kommer att förvalta aktierna iytterligare ett par aktiebolag förordarjag alt ett särskilt forvaltningsbolagbildas. Samtliga de aktier och andelar, som FFV förvaltar, bör överföras tillförvaltningsbolaget. Det pä fabriksverkens fond bokförda värdet av dessa aktieroch andelar utgör 25.9 milj. kr. De fastigheter som f.n. används av sektor Allmaierielredovisas på fabriksverkens fond och har ett värde av ca 4.4 milj. kr. Värdetpä maskiner vid de båda sektorerna Allmaieriel och Industriprodukter uppgårtill ca 1.2 milj. kr. Dessa tillgångar bör tillföras de nya bolagen. Jagförordar att så sker. Förvaltningsbolaget föreslås erhålla ett eget kapitalmotsvarande värdet av de tillförda aktierna och anläggningstillgångarna.Storleken på statskapitalet i fabriksverkens fond kommer inte alt påverkas avde föreslagna transaktionerna. De nuvarande sektorerna Allmaieriel och Industriproduktertar f.n. i anspråk en viss del av FFV:s rörelsekapital. FFV anhåller om bemyndigandeatt av tillgängliga medel bevilja förvaltningsbolaget ett långfristigt län. Jagförordar att FFV bemyndigas att bevilja förvaltningsbolaget ett långfristigt länpå 30 milj. kr. FFV har beräknat kapitalbehovet for den verksamhei somavses drivas inom bolagssektorn under verksamhetsåren 1979/80-1981/82 till 260milj. kr., varav 70 milj. kr. erfordras för förlusttäckning i främst och bör ges som ägartillskott, .återstående behov, ulövervad som tillförs genom aktieteckning med 25 milj. kr., uppgår till 165 milj.kl'., som FFV räknar med skall kunna lånas upp pä den allmänna marknaden motborgen av FFV. De 70 milj. kr. som erfordras i aklieägartillskott bör enligt FFV:suppfattning finansieras dels genom all FFV får tillstånd att läninaägartillskott av de överskottsmedel som FFV disponerar utöver del normala inleveranskravel,dels genom att inleveranskravet för FFV sätts ned med 55 milj. kr. FFV:s bedömning av kapitalbehovet för bolagssektorngrundar sig på de prognoser som förelåg 1979. Huvuddelenav kapitalbehovet avser FFV:s stiriingprojekt. Detta kapitalbehov är starktknutet lill efierfrågan på slutprodukten . En efterfråganutöver prognosen kommer därför all påverka kapitalbehovet. Jag räknar med att 1978/79:125 67 projektet skall kunna ha återbetalat nedlagda utvecklings-och startkostnader under senare hälften av 1980-talel. Med hänsyn till svärigheten atl bedöma såväl kapitalbehovsom behovet av föriusttäckning för de aktuella bolagen förordarjag attställning nu tas cndasi till verksamheten under /80. Jagförordar därför alt FFV för verksamheten under detta år bemyndigas att lämnaägartillskott till det föreslagna förvaltningsbolaget med högst 30 mifj. kr.Jag förordar vidare att FFV medges rätt att teckna borgen för lån till förvaltningsbolagetmed 25 milj. kr. Jag förutsätter därvid att om borgen behöver ställas för låntill . den andre delägaren kommer att svara för ettborgensåtagande motsvarande dennes andel i bolaget. Det ankommer på regeringen atl fastställa kravetpå inleverans av överskottsmedel från FFV. FFV anhåller att 7 milj. kr. ställs tillförvaltningsbolagets förfogande för att bolaget skall köpa aktierna i från , som övergångsvis har förvärvat aktierna ifebruari 1979. Det finns enligt min mening flera fördelar med att staienförvärvar . Den nedgång i försvarets beställningar av finkalibrigammunition som har inträtt och som enligt vad som kan bedömas kommer attbeslå, medför alt kapaciteten hos de båda producenterna minskas. Ett samgående mellan dem medför enligt min bedömning bättremöjligheter att styra nedgången så att inte någon av de frånsysselsättningssynpunkt känsliga ortema Ämotfors och drabbas extrahårt, vilket skulle bli fallet om nägon av fabrikerna konkurrerades ut. Jagförordar att 7 milj. kr. anvisas lill FFV för att förvärva ytterligare aktier iförvaltningsbolaget under ett särskilt investeringsanslag. Medlen skallbolaget använda för atl förvärva aktierna i . FFV har anhållit om ett anslag på 6 milj. kr. för atltäcka kostnaderna för erforderliga strukturåtgärder i samband med förvärvet av Norma.Med hänsyn till att förvärvel. enligt min mening, kommer att medföra att rationaliseringarkan genomföras och att struktureringen kommer FFV tillgodo är Jag inte bereddförorda ett sådant anslag. Frågan om en eventuell förlusttäckning i fårregleras på samma sätt som för övriga bolag under del föreslagna förvaliningsbolaget. Jag vill nu ta upp frägan om en modifiering av affärsverksformen. FFV har hemställt om i förhållande lill nuläget väsentligtutökade befogenheter. Frågan om affärsverks ekonomiska befogenheter har behandlalsav flera offentliga ulredningar, bl.a. affärsverksulredningen (SOU 1968:45). (SOU 1974:38) och Budgeiuiredningen (SOU 1973:43-46). 1976/77: 130rörande nytt budgetsystem har föreslagits vissa förändringar i regelsystemetför affärsverk. Vissa hithörande frågor, bl.a. revisionen av affärsverk, uiredsf.n. Jag är med hänsyn till detta f. n. inte beredd atlföreslå någon genomgripande förändring av gällande regelsystem. Prop.1978/79:125 68 ganden kan detta bli aktuellt. Som nämnts måsie dock FFVfä möjlighel att svara för kapitalförsörjningen för de bolag i vilka verketförvaltar statens aktier. FFV bör därför somjag har förordat inom bestämdaramar beredas möjlighet alt lämna lån till förvaltningsbolaget samt fä rättatt teckna horgen för län lill förvaliningsbolaget eller dess dotterbolag. De av mig förordade förändringarna i verksamhetsformen förvissa sektorer inom verket innebär en ökad möjlighet att verka under sammavillkor som gäller för andra företag. Det finns enligt min mening inte någrabärande skäl för att inte ändra företagsformen för de nu aktuella tvåsektorerna. har i sitt betänkande (SOU 1978: 85)Statlig företagsamhet i samhällets tjänst föreslagit att även övriga tvåsektorer skall ändra förelagsform. Betänkandet remissbehandlas f. n. Jag anseri likhet med utredningen att de nu akluella förslagen bör genomföras redaninnan ställning tas till Statsföretagsulredningens förslag. Jag vill vidare i sammanhanget erinra om all chefen förförsvarsdepartementet har för avsikt atl låta utreda en samordning av deindustriella resurserna för utveckling, produktion och underhåll av militäraflygplan. Detta torde komma alt påverka FFV framtida verksamhetsinriktning vadgäller sektorerna Försvarsmateriel och Underhåll. Jag räknar med att den av FFV föreslagna tidpunkten, den Ijuli 1979. för ändringen av verksamhetsformen av administrativa skäl behöverförskjutas något. Det bör ankomma på regeringen att fastställa när förändringarnakan träda i kraft. Jag utgår från alt samtlig personal som sysselsätts inomberörda sektorer kommer att erbjudas anställning i de nya företagen. Villkorenför personalen i den nya anställningen får bli föremål för förhandlingar på sedvanliglsätt. FFV har hemställt att samtliga aktier resp. andelar iUnited () AB och KB Uniled Stiriing () AB & Coöverförs till FFV. Med hänsyn lill vad chefen för industridepartementet haranfört i prop. 1978/79:124 om förvärv av varvsrörelse m. m. i fråga om stirlingprojektetär jag inte beredd att behandla frågan i detta sammanhang. Med hänvisning till vad jag sälunda har anfört hemställerjagatt regeringen föreslår atl 1. antaga förslaget till lag om ändring av lagen (1974:1066) om förfa rande med förverkad egendom och hittegods m. m.. 2. bemyndigaregeringen att vidta de åtgärder som behövs för all övertora förenadefabriksverkens sektorer Industriprodukter och Allmaieriel till aktiebolag ienlighet med vad jag har förordat. 3. bemyndigaregeringen alt medge förenade fabriksverken atl teckna aktier i ett nyttförvaltningsbolag i enlighet med vad jag har förordal. 4. bemyndigaregeringen att till ett nytt förvaltningsbolag överlåta Prop.1978/79:125 69 av förenade fabriksverken förvallade aklier och anläggningslill-gängari enlighet med vad jag haranförl. 5. bemyndiga regeringen all medge förenadefabriksverken alt föi verksamhelsärei 1979/80 lämna ägartillskott lill eti nyll förvall- ningsbolag med högsl 30OOO000 kr.. 6. bemyndiga regeringen alt medge förenadefabriksverken all :iv disponibla medel lämna ell nyll forvaltningsbolag län med Inigsi . 7. bemyndigaregeringen all medge förenade fabriksverken all teckna borgen för län lill ett nyllforvaltningsbolag inlill :5 0()0()(). 8. till Förvärv avakiicr i en nyu förvaliningsbolag pä lilläggshiid-gei III lill sialsbudgelenför budgetaret 1978/79 anvisa eil invesleringsanslag av . [6] Ökning av rörlig kredit till förenade fabriksverken.Förenade fabriksverken (FFV) fär sitt rörelsekapitalbehov tillgodosett främstgenom rörlig kredit i . Kreditramen har ökats genomriksdagsbeslut vid liera tillfällen sedan verkets bildande, senast genom beslutav riksdag (prop. 10, NU 1972:35, rskr 1972:198) från 70milj. till 170 milj. kr. Förenade fabriks verk c II Förenade fabriksverken har i skrivelse den I februari 1979hemställt att den rörliga krediten höjs från 170 milj. kr. till 325 milj. kr.Till framställningen har verket fogat en likviditetsprognos för budgetåren1979/80 till 1981/82. 1 skrivelsen anförs i huvudsak följande. För ett företag av FFV:s storlek och verksamhetsinriktningfluktuerar den likvida ställningen betydligt under loppet av . De storavariationerna i den rörliga kreditens utnyttjande påverkar kreditramen. Defrämsta skälen till variationema är gällande rutin för belalning av vissasociala avgifter och säsongvarationer i verksamheten. Den ordertillverkningsom FFV bedriver med varierande orderstorlekar medför ojämna inbetalningar.Hittillsvarande rutin för affärsverkens betalning av sociala avgifter förutom ATP-avgifterinnebär att betalning sker i juni/för hela avgiften förföregående kalenderår. Beräknat belopp för FFV att erlägga i slutet av Juni1979 är drygl 110 milj. kr. Verkets produktion upphör så gott som helt under semesterperioden.Detta medför en ytterligare ojämnhet i inbetalningarna. De redovisade faktoremamedför att den rörliga krediten genomsnittligt utnyttjas med höga belopp undermånaderna julidecember . varefter en successiv nedtrappning sker undermånaderna . FFV:s omsättning inom försvarsmateriel- ochunderhållssektorerna uppgick /74 till 510 milj. kr. Denberäknade omsättningen /79 inom motsvarande enheter uppgårtill ca 6 1978179. Prop.1978/79:125 70 I 200 mifj. Detta medför ökade krav på rörelsemedel. FFVharlidigare, liksom övrig svensk försvarsmaterielindustri, kunnat täcka vissdel av sitt behov av rörelsekapital genom förskott från kunder, framför alltdet svenska försvaret. Det svenska försvaret, liksom vissa utländska kunder,har inle längre möjlighel att lämna förskott i samma utsträckning. Förskottsfinansieringenhar Irols en omsättningsökning minskal med ca100 milj. kr. Detta ställer ökade krav på finansiering med rörlig kredit. FFV beräknar atl utnyttjandet av den rörliga kreditenunder /80 uppgår till 250 milj. kr., under verksamhetsåret1980/81 till 260 milj. kr., under /82 till 325 milj. kr. Beräkningarna grundar sig på vissa anlaganden om pris- ochlöneutveckling samt på att de sociala avgifterna inle kommer alt höjas.Beräkningarna av kapitalbehovet förutsätter att den av FFV föreslagna ombildningenav de nuvarande sektorerna Allmaieriel och Industriprodukter till aktiebolaggenomförs. Sker inte delta måste kreditramen enligt FFV ökas med ytterligare100 milJ. kr. FFV:s framställning har remitterats lillriksrevisionsverket som i sitt svar har pekat på bl. a. de reserver som harlagts in i FFV:s beräkningar. FFV:s rörliga kredit i ökades genombeslut av riksdag frän 70 milj. kr. till 170 milj. kr. Bedömningen gmndadesig på prognoser för behovet av rörelsekapital under verksamhetsåren 1971/72och 1972/73. Verkets omsättning inom sektorerna Försvarsmateriel och Underhällhar fördubblats. Finansieringsmöjligheterna via förskott harminskats . Enligt min bedömning kan förskotisfi-nansieringenkomma alt minska ytterligare. Delta medför ytterligare krav pä tillgång tillrörelsemedel via rörlig kredit. FFV harhemställt att den rörliga krediten i riksgäldskonloret ökas från 170 milj. kr.till 325 milj. kr. Beräkningen av behovet har grundats på en prognos förverksamhetsåren 1979/80 - 1981/82. Beräkningen förutsätter att kapitalbehovetför sektorerna för Allmaieriel och Industriprodukter finansieras delvis ävenpå annat säll än via rörlig kredil, eftersom de somjag just har förordatföreslås överföras i bolagsform. Med hänsyn lill den osäkerhet som föreliggeri bedömningen av kapitalbehovet bl. a. i de föreslagna nya bolagen bedömer jagalt storleken på den rörliga krediten bör bestämmas enbart på grundval avprognosen för /80. Hänsyn bör därvid tas till vadriksrevisionsverket anfört om kapitalbehovet. Jag förordar därför att FFV:srörliga kredit höjs lill 210 milj. kr. Med hänvisning till vad jag har anförl hemställerjag attregeringen föreslär att medge att förenade fabriksverken får disponera en från170000000 kr. ökad röriig kredil i riksgäldskonloret. Prop.1978/79:125 71 [7] Förlagslån till dumanverket. Något anslag för detta ändamälhar inle tagits upp på statsbudgeten för /79. skall enligt instruktionen för verket (1975:1021.ändrad 1977:316) driva skogsbruk, virkesförädling och annan därmed sammanhängandeverksamhet. Vidare förvaltar verket den fasta egendom som hör lill domänverketsfond samt förvaltar och utövar tillsyn över vissa andra allmänna skogar. Det åligger domänverket att i sin verksamhet göra sådanaförvärv för domänfondens räkning och sådana avyttringar av fast egendom somlämpligen bör ske. Under de tio åren 1969-1978 har domänverket förvärvaisammantaget 139 600 ha mark. praktiskt taget helt skogsmark, för köpeskillingarav sammanlagt 642,3 milj. kr. har verket sålt 32 200 hamark för sammanlagt 290 milj. kr. Verket har alltså genom sinainköp och försäljningar ökat markinnehavet pä domänfonden med 107 400 ha.Härtill kommer att markbyten gett ett nettotillskott av 11900 ha. Här bör även nämnas att verkei har förvärvat aktierna iett antal aktiebolag som har ett sammanlagl markinnehav av 17000 ha. Dennamark är inte överförd till kronomark, utan ägs fortfarande av de olika bolagen. Frän har domänverket börjat förvärva mycket storaarealer skogsmark från industriföretag. Sålunda förvärvades nämnda år ca 8 700ha från . Är 1974 inköptes 16500 ha frän Pappersbruks AB.Under åren 1976-1978 förvärvades sammanlagt 50900 ha från . AB SKFoch Mo och . I skrivelse framhäller domänverketalt skogsindustrins ekonomiska situation f n. är besvärlig. Industrins trängdafinansiella läge har medfört ett stort utbud av skogsfastigheter. Verket har f.n. anbud om inköp av mark lill ett uppskattat värde av ca 420 milj. kr. Domänverketanser det vara ett samhällsintresse att medverka i den pägäendestrukturomvandlingen i storskogsbruk och skogsindustri. Verket har begränsadefinansiella resurser och kan därför inte genomföra fastighetsköp av aktuellstorlek innan verkets investeringsfond har fyllts på. Verket hem-stiiller attstaten skjuter till 250 milj. kr. I skrivelse den 18 januari1979 meddelar verket att ytterligare stora utbud av mark har tillkommit sedanverket gjort sin hemställan. I den nya situation som har uppstått behövs ettmedelstillskott av 500 milj. kr. Den industriella lågkonjunkturen har utsatt bl. a.skogsindustrin för svåra påfrestningar. Flera företag har härigenom kommit ifinansiella svårig- Prop.1978/79:125 72 Stalsmaklerna li;n med anledning härav beslutat medverkamed särskilda länegai;intier och i nägot fall med län för att stärka deskogsindustriella företagens likviditet. Vissa av företagen har för attförbättra sin lönsamhet och soliditet bjudit ut delar av sin skogsmark tillförsäljning. Det rör sig dä vanligtvis om sä stora arealer att det i rådandeläge knappasl är möjligt tor nägon annan än slalen att uppträda som köpare. F. n. bjuds avsevärda arealer skogsmark ut tillförsäljning. Det rör sig här om mark till ett värde av sammantaget åtskilliga 100-talmilj. Jag ser det som angeläget att staien genom markköp medverkar till attkonsolidera skogsindustriföretagens finansiella ställning. Somjag förut harnämnt har domänverket pä statens vägnar genomfört fleraköp av skogsmark frän skogsindustrin. Jag vill vidare erinra om riksdagensnyligen fattade beslut (prop. 1978/79:101 bil. JoU 1978/79:17. rskr 1978/79:166) om att lantbruksstyrelsen får disponera en rörlig kredit av 200 milj. kr.i för inköp av mark bl.a. från skogsindustrin. Den mark somstyrelsen förvärvar är i första hand avsedd att tillföras bestående lantbrukeller användas för byte med andra skogsägare.