prop · G203103 · 1978-12-31 00:00:00 — Vad avser denyrkesinriktade rehabiliteringen innehåller uppdragei förhandlingar dels omöveriätelsen av arbelsvårdsinstituten och dels om den avräkning från statliga åtagandengentemol kommunerna och landsiingskommunerna inom andra områden som enligtriksdagsbeslutet är en förutsättning för ett slalligl övertagande avkostnaderna för verksamheten. Regeringen kommer senare att uppdra ät statensavtalsverk atl i den ulsiräckning som behövs förhandla med berördapersonalorganisationerom anställnings- och arbetsvillkor för berörd personal. Somjag lidigare redovisat har sysselsättningsutredningen i delbetänkandel Arbeleål handikappade diskuterat tre olika organisalionsalternativ för denyrkesinriktade rehabiliteringen under statligt huvudmannaskap. Ulredningensförslag remissbehandlas f n., varför regeringsförslag och riksdagsbehandlinginte kan ske förrän i början pä hösien 1978. Under liden fram till riksdagensställningstagande lill organisatorisk inplacering av den yrkesinriktaderehabiliteringen är det nödvändigt all skaffa sig fördjupad insikl om vilkakonsekvenser de olika alternativen skulle medföra. bördärför vidareutveckla och mer i detalj utreda de metodiska, organisatoriska,ekonomiska och personalmässiga konsekvenser, som skulle följa av ellgenomförande av de alternativa förslag om den organisatoriska inplaceringen avden yrkesinriktade rehabiliteringen som sysselsättningsulredningen diskuterat.Kommittén bör i delta sammanhang också ta upp frägan om hur forskningen ochmetoduivecklingen inom områdel skall organiseras. Utgångspunkten bör vara allberörda ålgärder skall slä öppna för alla arbetssökande som önskar kartläggasina arbelsföruisäitningar och förbereda sig för arbetslivet. En annanuigångspunki skall enligt beslul vara alt totalkostnaden för den nyaorganisationen, oavsell val av organisatorisk inplacering, skall ligga inom denekonomiska ram som i nuvarande penningvärde gäller för verksamheten. 323 Kommittéer: Del II A:6 metodutvecklingenbör kommiuén i enlighel med vad som anfördes i propositionen 1977/78:30ocksåbeakta det utvecklingsarbete som fn. bedrivs vid de övriga arbelspsykologiskainstituten. Utgångspunkten bör varaatt denna fördjupade sludie skall kunna anmälas för regeringen i sådan lid kan behandlas av regering och riksdag medsysselsätlningsulredningens principiella förslag. Sedan regering och riksdaglagit ställning lill dessa förslag skall kommittén förbereda del prakliskagenomförandet av den nya organisationen. Det regionala organisationsarbeletunder kommittén bör ankomma på länsarbetsnämnderna i resp. län i nära samråd mednuvarande huvudmän, arbetsmarknadens parter, kommuner, försäkringskassa ochandra intressenter. Det regionala organisationsarbetet skall, med beaktande avde skiftande förutsättningar som gäller i de olika delar av landet i förstahand syfta till all förbereda del prakliska genomförandet av den nyaorganisationen på regional och lokal nivå. Delär självfallel viktigt all såväl i del cenlrala som del regionalaorganisationsarbetet finna sådana övergångslösningar alt berörd verksamhei vidstatliga och kommunala institutioner på ett smidigl sätt kan övergå till dennya organisationen med staten som huvudman. Kommittén skall vidare pröva fråganom att samordna och under del statliga huvudmannaskapet föra in vissa delar avden arbelspsykologiska verksamheten som bedrivs vid de arbelspsykologiskainstituten. Kommittén bör härvid särskilt beakla situationen för dem som ärverksamma vid instituten saml ta lill vara deras erfarenheter och kompetens. Lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (medbestämmandelagen) kommer inteatt formelll bli lillämplig i förhållandet mellan organisationskommittén ochberörda personalorganisationer. Kommittén bör med hänsyn härtill söka finnasådana anordningar för konlakler med personalorganisationerna underorganisationsarbetet att intentionerna i medbestämmandelagen inte sätts ätsidan under utredningsoch uppbyggnadsarbetet. 1enlighel med proposiiion 1977/78:30 har beslutat alt nuvarandehuvudmän om de så önskar kan få behålla arbetsvårdsinstitut försådan socialträningsverksamhei som inte har någon specifik arbetsmarknadspolitisk prägel.En förutsäitning är dock att de huvudmän som önskar behålla något institutockså är beredda att bära hela det ekonomiska kostnadsansvaret härför. Detfömtsätts också alt nuvarande huvudmän vid förhandlingarna med statensförhandlingsnämnd på ett tidigt siadium klargör huruvida de önskar au statenskall överta arbelsvårdsinstituten eller ej. Härigenom bör man föreden nya organisationens ikraftträdande kunna överblicka vilkaarbetsvårdsinstitut som skall ingå i organisationen. I de regioner därnuvarande huvudmän behåller uppgifter får självfallelmotsvarande resurser för yrkesinriktad rehabilitering byggas upp. Del ankommerpå kommittén all om så blir aktuellt utfärda närmare förslag härtill. Utredningsarbetetbör både på central och regional nivå bedrivas i nära kontakt dels medorganisationskommittén för skyddai arbeie dels med andra berörda organ. Utredningsarbetetbör bedrivas skyndsamt så au ell förändrat huvudmannaskap om möjligl kan trädai kraft . Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag att regeringen bemyndigarchefen för atttillkalla en kommitté med högsl femton ledamöter med uppdrag att utarbetaförslag till och förbereda en ny organisation för den yrkesinriktaderehabiliteringen. Del II A:7 Skr 1978/79:103 324 attulse en av kommitténs ledamöier all vara ordförande, altbesluta om sakkunniga, experier, sekrelerare och annal biträde åt kommittén. Vidarehemställerjag atl regeringen föreskriver altkostnadema för kommittén skall belasla tolfte huvudtitelns kommitléanslag. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Tilläggsdirektiv till anställningsskyddskommittén (A1977:01) Departementschefen,statsrådet , anför. Den6 beslöl regeringen alt tillsätta en kommitté med uppdrag atl göraen översyn av anslällningsskyddslagstiflningen m.m.,anställnings-skyddskommittén (A 1977:01). Till kommittén skulle bl.a.överiämnas en rad frågor som hade aktualiserats i arbetsmarknadsdepartementetoch som hänger samman med anställningsskyddslagen liksom framställningar somhade kommit in till regeringen i motsvarande ämnen (Dir 1977:102). Förslagom bättre anställningsskydd för deltidsarbetande har bl.a. förts fram avjämsiälldhelskommillén mot bakgrund av betänkandet "Deltidsanställdasvillkor" (SOU 1976:6). Detta belänkande har härefter remissbehandlats. Ibetänkandet och i remissvaren förs bl.a. fram förslag om ändringar i lagen omanställningsskydd. Dessa förslag bör nu prövas av anställnings-skyddskommittén. Vidarehar, liksom lidigare, lill regeringen inkommii framställningar som avser ämnensom ligger inom kommitténs utredningsuppdrag. Medhänvisning till vad jag nu har anfört hemställerjag att regeringen utvidgarkommitténs uppdrag lill alt omfatta även frågan om de deltidsarbeiandes anställningstrygghet, bemyndigarchefen för arbelsmarknadsdepartementet all även i fortsättningen överiämnalill kommittén sådana till regeringen ställda framställningar som berörkommiiléuppdragei. Regeringenansluler sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. 325 Kommittéer: Del II A:8 8.Datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö Departementschefen,statsrådet , anför. Datateknikenhar under det senaste årtiondet brutit igenom pä allvar och påverkalarbetslivet inom de flesta grenar av förvaltning och näringsliv. Den skapar nyautvecklingsmöjligheter som det är vikligl all la vara på men ställer samiidigistora krav på omställning och förnyelse. Sannolikt ligger de slörslaförändringama ännu i framliden. 1 början fick datorernasin huvudsakliga användning som hjälpmedel för matematiska beräkningar itekniska och vetenskapliga sammanhang. Pä det administrativa området börjadedatorer införas under 1950-ialei. Genom iransistorisering av datorerna under1960-talet möjliggjordes lägre priser som driftsäkerhet och prestandakunde förbättras. Delta innebar ett genombrott för utnyttjande i större skala.De senaste årens utveckling av s.k. integrerade kretsar har inneburilytteriigare kraftigt förbättrade prestanda lill lägre priser. De har öppnatmöjligheler lill decentralisering av dalabehandlingen. Också inomtelekommunikationerna sker en snabb leknisk utveckling, som bl.a. gör detmöjligl alt lill låga kostnader sända dala över långa avstånd. Hittillshar datatekniken blivit mest utbredd inom områdel administrativ databehandling.Kontorsarbetet har i stor utsträckning redan lätt ändrai innehåll. Hantering avin- och utbetalningar, bokföring och statistik i alla former sker idagövervägande med hjälp av datorer. vänlas allt flerkontor fä elektronisk utrustning för lagring, bearbetning och utskrift av text.Vidarebefordran och utbyte av dala vänlas i stor omfattning komma all ske genomolika dalanät, inte minsl del allmänna dalanät som bygger upp. Datateknikanvänds för specialiserade uppgifier inom kommunikationssektorn, bl.a. förövervakning och styrning av luftfart, fariyg, telekommunikationer ochjärnvägstransporter. Specialiserade datasystem används också inom sjukvårdenför t.ex. patientdata och i försvaret för slridsledningssys-teni. Inom industrin lillämpasdalatekniken allt mer i olika produktionsprocesser. Automation belraklas ialla industriländer som ell vikligl medel all öka industrins produktivitet.Datorer används vid processkontroll inom exempelvis pappers-, stål-,cement-och kemisk induslri. De utnyttjas för styrning av produktionslinjer inombl.a. varvs-, bil-, gruvoch tryckeriindustrin. Datorer används också i sambandmed s.k. numeriskt styrda verktygsmaskiner. De utgör även en viktiggrundkomponent i industrirobotsyslem. Vid sidan av detla har halvledarteknikenlätt ökad tillämpning bl.a. när det gäller mät- och styrutrustning inomindustrin. Mängden mindre datorer har ökal snabbi. 1svensk industri fanns ca 600 industrirobotar installerade. för tunga och monotona arbeten och där andra besväriiga arbelsmiljöproblemfinns. Robotarna är ofta en länk mellan olika automatiskt styrda maskiner. Iviss omfallning utför de egna arbetsoperationer, t.ex. svetsning, slipning,gradning och målning. Personalens arbetsuppgifter omfattar då främsimaskinbetjäning av olika slag. Industrirobotar av den lyp som finns llranses ha ell myckel slorl användningsområde inom bl.a. Del II A:8 Skr 1978/79:103 326 Densvenska dataindustrin har under 1960- och 1970-lalen vuxit snabbt, och underdel närmaste decenniet vänlas den fä minsl lika hög tillväxttakt. Den kan ansessvara för en väsenilig del av svensk industris utvecklingspotential. Vissa försök har gjort allkvantitativt uppskatta datorteknikens olika effekter på sysselsättningen.Sålunda lät dataindusiriulredning en särskild referensgrupp studerasysselsättningsfrågorna. Referensgruppen framhöll i sin rapport' atl en ändradnäringsstruktur var den dominerande orsaken till förskjutningar mellan olikayrkesgruppers inbördes storlek. Den tekniska utvecklingen beskrevs avreferensgruppen som en av flera förklaringar lill ändringar inäringsstrukturen. Dittills (dvs. fram lill 1974) ansågs datatekniken ha fältslörsi effeki på sysselsättningen i kontorsomrädet, där antalet sysselsatta avallt att döma skulle ha ökal ännu mer än del fakiiski gjorde om inte datorerhade införts. Datatekniken bedömdes vidare ha haft en marginell effeki iriklning mot ökad koncentration av arbetstillfällen i slorstadsomrädena. Dataindustriulredningensarbele har följis av ell fortlöpande utredningsarbete inom statensindustriverk. Även inom har försök gjorts atl beräknadatateknikens arbetsmarknadseffekter. I slutrapporten och arbetskraften(Information i prognosfrågor 1977:21) beräknas nettoeffekten i kontorsomrädetmotsvara ett bortfall av 30.000-40.000 sysselsättningstillfällen. Uiredningspromemorianr 3 till betänkandet (SOU 1974:10) Data och näringspolitik. Sedan de nämndaberäkningarna gjordes har del totala antalet sysselsatta i kontorsomrädetfortsatt atl öka. Det är ändå sannolikt au datorerna på många häll har minskatbehovei av personal. Om tjänstesektorn i framliden inte ökar sin totalasysselsättning lika snabbi som kan datoriseringen inom kontorsområdetframdeles komma att leda lill nya och siörre sysselsättningsproblem. Inomandra områden som t.ex. den grafiska industrin eller delar avkommunikationsområdet (post, lele, sjöfart, järnvägar osv.) har elektronikensinförande medfört att en del yrkesgrupper nu synes vara på väg att försvinna. Inomlillverkningsinduslrin kan - som framgår av vad jag anförde-industrirobotar komma all ersätta många människors yrkesarbete.Vilken betydelse automationen kan fä på den totala indusirisysselsättningenär emellertid dåligt känt. Vissa överväganden gjordes i den nämndaslutrapporten från . Några forskningsprojekt i ämnetpågår vidare vid svenska universitet och högskolor liksom ulomlands. Det är idet sammanhanget viktigt atl hålla i minnet atl indusirisysselsättningen underen följd av år har minskal. Minskningen har delvis haft sin orsak i enfortgående rationalisering och teknisk utveckling av produktionen. Men trotstendensen till minskad sysselsättning på har industrin underhögkonjunkturerna regelbundet haft brist på yrkesulbildade arbetare, vilkel harstimulerat ansträngningarna att automatisera produktionen. Meddatatekniken följer en rad nya yrken. För många av dessa krävs specialiseradeutbildningar, vilka ofta behöver revideras med hänsyn lill den lekniskautvecklingen. De som haren utbildning inom områdel behöver ofta fortbildningför nya uppgifter inom samma område. Utbildning inom dataområdet pågårförsöksvis både i gymnasieskolan och i ett antal eftergymnasialaulbildningsvägar. Det är angeläget att ulbildningen 327 Kommittéer: Del II A:8 blirså allmän att de utbildade kan välja mellan olika arbeten samiidigi som behoveiav specialkompelens tillgodoses, I sisinämnda hänseenden är del viktigt atlulbildningen kan planeras med ledning av tillförlitliga prognoser över behoveiav arbelskrafl i de berörda yrkena. Utvecklingenav datorer och automation harsåledes väsentlig betydelse för en bedömning avframlida kvantitativa förändringar a v sysselsättningen och behovet avutbildning för olika yrken. Tekniken har dessutom ofta omvälvande effekter påarbeiets innehåll och arbetsmiljön. Gamla arbetsuppgifter ersätts av nya ochden fysiska arbetsmiljön kan ändras radikalt. Informa-tionsfiödel, medmänskligarelationer och beslutsformer påverkas på skilda sätt. Enomtvistad fräga är i vad mån del finns något generellt samband mellanautomation och arbetstillfredsställelse. Vad industrin beträffar finns vissaforskningsresultat och början av 1970-lalel/n2/ som tyder påatt arbetslillfredsslällelsen sjunker vid övergång från hanlverk tilltempoarbele för atl sedan äter öka vid övergäng från lempoarbeie lillprocessövervakad induslri. Det sisinämnda positiva sambandet mellanarbetsglädje och övergång från tempoarbele lill processindustri har senareifrågasails. : Produktionsteknik och arbetsglädje (1971). Ettvanligt skäl till att företag inför industrirobotar är - föruiom atl deförbättrar lönsamheten - atl robotarna löser besvärliga arbelsmiljöproblem.Elektroniken gör del möjligt atl la bort många lunga, ensidiga eller farligaarbetsmoment. Men den kan också skapa nya arbelsmiljöproblem. Övervakning avautomatiska produktionssystem är ofta enformig och kan leda lill minskadekamratkontakter på arbetsplatsen. Del finns risk för atl personalen känner sigkontrollerad av olika styrsystem. I vissa företag synes automationen ha ökatbehovet av skiftarbete, medan utvecklingen på andra håll inger hopp om attdetla problem skall kunna lösas genom fortsatta tekniska förbättringar.Bildskärmar och liknande utmstning ger upphov lill särskilda ergonomiskaproblem. För stora grupper av anslällda i kontor och inom kommunikationssektornmedför datorerna en mängd enformigt inkodnings-arbete, som denhandläggande personalen kan avlastas rutinmässiga arbetsuppgifter i sambandmed exempelvis stalisiikföring och registrering av data. Dennya tekniken kan således medföra stora förändringar både till det bättre ochtill del sämre. Den ställer stora krav på de anställdas förmåga lillomställning. Själva omställningen kan vara svår förden enskilde även i de falldå den ger möjligheter till förbättring av dennes situation. Detär viktigt atl den tekniska utvecklingen sker under former som lönlagarna kanöverblicka och påverka. De anslällda har laglig räll lill medbestämmande ifräga om viktigare ändringar av förhållandena på en arbetsplats. Sådana frägorsom införande av datorer och automation eller val mellan olika slags utrustningkan i princip inte avgöras ulan att de anställda i förväg informeras och färmöjlighel atl förhandla. kan dock försvåras av olika praktiskaomständigheter, t.ex. att ett förelag är beroende av omfattande datakommunikationmed andra företag eller med avlägsna datacentraler, vilkas systemval är givnapå förhand. Datasystemens stora betydelse för informationsflödet i störreförelag kan också ge upphov till hell nya rutiner för informaiion ochbeslutsfattande i förelagen. Dentekniska utveckling som har skell har främjats av atl de anslällda ochde fackliga organisationerna har bedömt den som önskvärd. Del II A:8 Skr 1978/79:103 328 Denväntade utvecklingen mol alltmer komplicerad teknik kan göra det nödvändigt förparterna på arbelsmarknaden atl ulveckla formerna för samråd ochmedbestämmande. Det gäller såväl i samband med forskning och planering som vidkonkrela beslul om införande av ny teknik. Dessaoch liknande frågor har tagits upp i rapporter frän såväl LO och TCO sompolitiska partier och i debattskrifter. På del internationella planet harInternationella arbetsorganisationen () i en rapport varnat bl.a. för atl enalltför snabb utveckling kan få stora sysselsäliningsmässiga konsekvenser. Flerariksdagsmotioner har behandlal behovei av en kartläggning av dalateknikenssysselsättningseffekter. Arbetsmarknadsulskotlel konstaterade attberäkningar av datateknikens sysselsättningseffekter anses lyda på atlarbetstillfällena blir färre. Belydande förändringar av arbetsmiljö ocharbetsinnehåll inlräffar dessulom i både industri och förvallning, framhöllutskottet (AU 1977/78:4, rskr 1977/78:17). Arbeismarknadsul-skottel fann detdärför angeläget all man gör en bred kartläggning av datateknikens framlidaeffekter på arbetsliv och sysselsättning. En sädan kartläggning skall utgöra enbetydelsefull komplettering av den utredningsverksamhet på andra delar avdataområdet som redan har satts igång. Utskoitet hemställde alt somsin mening skulle ge regeringen tillkänna vad utskoitet anfört. Riksdagenbiföll utskoltels hemställan. Fleraav dé berörda frågorna har som jag nämnt blivit studerade i såväl offentligautredningar som olika forskningsorgan. De siudier som har gjorts avdalateknikens framtida effekter på sysselsättning och arbetsmiljö har dockvaril allmänt hållna eller haft karaklär av räkneexempel. En kommitté bördärför nu tillkallas för atl göra en samlad utredning av datateknikens framlidaeffekier pä sysselsättning och arbetsmiljö. Utredningen bör ge underiag förprincipiella ställningstaganden i frägor som rör utvecklingen under de närmaste5-10 åren och under de närmasle 15 åren. Den börockså kunna tjäna somutgångspunkt förden fortlöpande bevakning av dalateknikens arbelsmarknadseffektersom bl.a. statens industriverk svarar för. Jaghar i denna fråga samråti med industriministern, som kommer atlbegära bemyndigande all tillkalla en kommitté för uiredning av dalateknikensoch elektronikens effekier på näringslivets utveckling. Det är väsentligt allde båda utredningarna arbetar i nära samband med varandra så all dubbelarbeteundviks och vunna erfarenheter fortlöpande kan utnyttjas av de bådautredningarna. Enuigångspunki för den av mig föreslagna kommitténs överväganden måste vara enkunskap om datorernas användning i olika delar av förvaltning och näringslivoch var det finns långt framskridna planer på atl vidga utnyttjandet av sädanutrustning. Kommittén bör kunna redovisa en uppskattning av den framlida användningenav dessa hjälpmedel. Därvid bör utredningen till väsentlig del kunna utgå frånmalerial som tas fram av den kommitté som industriministern avser all tillkallaoch av statens industriverk. Även utomstående experter bör i mån av behovkunna anlitas för atl belysa lekniska eller ekonomiska frågor. Kommitténbörsedan analysera datateknikens effekier på sysselsättningen vid olikatänkbara förlopp av den framtida tekniska och ekonomiska utvecklingen. Sävälden totala sysselsättningen som utvecklingen för olika yrkesgrupper, i olikanäringsgrenar och i olika delar av landet bör belysas. Kommittén bör diskuterai vad mån skilda utvecklingsförlopp i fråga om elektronikens användning harönskvärda eller skadliga effekier på sysselsätt- 329 Kommittéer: Del II A:8 ningenoch i vad mån del gär all påverka denna utveckling i önskvärd riklning. Kommitténbör överväga i vad mån staten bör vidta särskilda åtgärder för att underlättaomställningar i samband med införande av datorer och automation eller för attstyra denna utveckling på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till desysselsatta. Särskilt bör behovet av utbildning för olika yrkesgrupper ochbehovet av olika arbetsmarknadspolitiska ätgärder belysas. Vidare bör kommitténanalysera de olika effekier på arbetsmiljön som datorer och automation kan ha.Såväl direkta ergonomiska problem som konlaktproblem på arbeisplaiser, ökadkoniroll av anslällda och risk för brisiande arbeislillfredsställelse i vidmening bör belysas. Likaså bör kommittén bedöma de förbättringar som kan görast.ex. genom att ensidiga eller fariiga arbetsmoment röjs undan. Kommittén börvidare diskutera datateknikens effekter på informationsflödet inom företag ochförvaltningar samt de anställdas möjligheter alt hävda sill medbestämmande.Kommittén bör mot bakgrund av detta överväga behovet av åtgärder från statenssida för att främja arbetsmiljön. Kommitténbör i sill arbele kunna la upp även andra frågor än dem jag nu har nämnl medanknytning lill datateknikens effekier pä arbetslivet. Det är lämpligt allkommittén under sitt arbete samråder med övriga pågående utredningar inomdataområdet. Medhänsyn lill den snabba utvecklingen inom dalaområdet är del angeläget attutredningsarbetet bedrivs så att konkrela resultat och förslag lill ålgärderkan läggas fram inom en relativt snar framlid. kan exempelvis ske idelbelänkanden eller genom framställningar i olika delfrågor. /79 läggs bl.a. sysselsältningsutredningens slutbetänkande framför regeringens ställningstagande, och en rad viktiga frågor rörande stål-,varvsoch lekoindustrierna kommer ocksä atl behöva avgöras . mån som utredningen om datateknikens sysselsättningseffekter anser sig hasynpunkier av betydelse för dessa olika frågor är det angelägel all de läggsfram i sädan lid atl de kan beakias. Medhänvisning lill vad jag nu har anfört hemsläller jag au regeringen bemyndigarchefen för alt tillkalla en kommitté med högsl nio ledamötermed uppdrag au uireda datateknikens effekter på produktion och arbetsliv, allulse en av ledamöterna att vara ordförande, attbeslula om sakkunniga, experter, sekreterare och annal biträde åt kommittén. Vidarehemsläller jag all regeringen föreskriver att koslnadema för kommittén skallbelasla tolfte huvudtitelns kommiltéanslag. Regeringenansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan. Del II A:9 Skr 1978/79:103 330 9.Utredning om fördomar och diskriminering i fråga om invandrare mfl Departemenischefen,statsrådet , anför. Sverigehar länge haft en frän språklig, etnisk och religiös synpunki mycket enhellig befolkning.De enda siörre minoriteterna var samerna och denfinsktalande befolkningen i de nordligaste delarna av landet samt judarna.Genom invandringen har emellertid vårt landsbefolkningssammansätlning förändrats i hög grad.