prop · G203115 · 1978-12-31 00:00:00 — En amerikansk forskargrupp harnyUgen pubUcerat en starkt kritisk granskning, där man bl a nämner attgenomsnittsrisken för dödsfall till följd av reaktorolyckor beräknad per åroch kärnkraftaggregat kan vara underskattad med en faktor 500 iRasmussen-studien. Detta skaU då enligt forskargruppen inte tolkas så attrisken verkUgen är 500 gånger större utan som en pessimistisk övre gräns förosäkerheten i riskuppskattningarna. Sådana skUlnader mellan olikariskbedömningar visar att det är mycket svårt att bestämma sannoUkheten för enallvarUg reaktorolycka. Risksiffrorför amerikanska reaktorer kan heller inte direkt tillämpas på svenskakärnliraftaggregat. Kompletterande studier pågår därför genom energikommissionensoch kärnkraftinspektionens försorg. Flerautländska studier har kraftigt varnat för att man redan nu skuUebinda sig för utveckUngslinjer som leder fram tiU plutoniumhantering i storskala med en omfattande upparbetning av kärnbränsle och 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 262 Man har då hänvisat dels till risken för att fler länderskaffar sig kärnvapen, dels tUl risken för att plutonium kan komma att användasi terror- och utpressningssyfte av grupper och organisationer. Vianser dessa frågor viktiga en ökad spridning av kärnvapen ökar sannoUktrisken för kärnvapenlcrig med deras enorma följdverkningar för hälsa ochmiljö. Det faller utanför ramen för vårt uppdrag att gå in på en värdering avdessa risker. För fuUständighetens skull har vi dock i kapitel 9 kortfattatredovisat några faktorer av betydelse i sammanhanget. 1.9Hälso- och miljöfrågorna i ett energipolitiskt perspektiv Ej enbart en fråga om hälsa och miljö Detsvenska samhällets utformning och sätt att fungera påverkar och påverkas avenergiförsörjningen på många oUka sätt. Exempelvis kännetecknas de störrebasindustrierna, främst järn- och stålframstäUning samt pappers- och pappersmasseindustrin,av en hög energiförbrukning. Isoleringen av bostäder och val avuppvärmningsform har bl a påverkats av tiUgång och pris på oUka energislag somolja och elkraft. Tillgången på drivmedel hör tiU de faktorer som påverkar hurmänniskor väljer att bo och resa både tiU och från arbetet och på fritid.Stora och snabba förändringar i tiUgången på energi kan ofta få aUvarUgaföljdverkningar både för enskUda individer och för samhäUet som helhet. Meddetta viU vi ha sagt det i och för sig självklara att frågan om vilkenenergiförsörjning vi skaU ha aldrig kan diskuteras enbart medhänsyn till oUka energislags negativa inverkan på hälsa och miljö. Hälsoochmiljöeffekterna måste sättas in i ett vidare energipolitiskt sammanhang, därdessa effekter vägs samman med andra faktorer såsom trygghet ienergiförsörjningen, sysselsättning, existerande produktionsstruktur,kommunikationsnät och allmän samhäUsekonomi, dvs faktorer som har att göra medde positiva sidorna av den nuvarande energiförbrukningen. Detingår nu inte i vårt uppdrag att ta upp en bred diskussion kring vår framtidaenergiförsörjning. Vår uppgift har i stäUet varit att bidra med underlag av merspeciaUserad natur som kan sättas in i ett sådant vidare sammanhang, främst vadgäller den framtida försörjningen med elkraft. Vi har valt att i möjUgaste månredovisa inverkan på hälsa och miljö för ett visst "energiblock" vanUgen en årsproduktion om ca elenergi. Ett sådant energiblockmotsvarar grovt sett årsproduktionen i en stor norrlandsälv eller från ettstort kärnkraftaggregat eller fossileldat kraftaggregat. De viktigaste hälso- och miljöfrågorna för varjeenergislag Övervägandenom framtida energiförsörjning kommer som vi redan nämnt att tiU stordel handla om avvägningar meUan användningen prop.1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 263 För att underlätta användningen av vårt material och vårabedömanden i sådana sammanhang redovisar vi på de följande sidorna hur vi serpå de viktigaste hälso- och miljöfrågorna för varje energislag både om manbetraktar dem som fristående och i jämförelse med motsvarande skadeverkningaroch risker vid andra energislag. Enuttömmande jämförelse mellan olika energislag måste det är ett av våraresultat handla om hälso- och miljöeffekter av vitt skUda typer, t ex lokalaingrepp i naturen, risker för enstaka, stora olyckor, risker för att kUmatetpåverkas på lång sikt. Det framlagda materialet visar också att man inte kanberäkna någon form av enhetliga mätetal för hälso- och miljöpåverkan som gördet möjligt med enbart en enkel, siffermässig jämförelse mellan olikaenergislag. Vid jämförelser mellan energislag måste man väga in både sådanaeffekter som kan åsättas siffervärden, t ex markbehov i kvadratmeter och sådanasom inte kan det, t ex inverkan på skönhetsvärden i landskapsbilden. Även i defaU siffervärden kan anges, t ex för cancerrisker, måste man komma ihåg attosäkerheten i uppskattningarna ofta är stor. Denriskbild man får fram kan också ändra sig snabbt med tiden som följd avde forsknings- och utvecklingsresultat som fortlöpande läggs fram. Vi har möttflera exempel härpå under utredningsarbetets gång. Det kom t ex fram data somvisade att rökgaserna från kolkraftverk troUgen kan renas från vissa metaUer,däribland kadmium, omkring tio gånger effektivare än vad som antagits ibilagorna. lades det fram nya mätresultat som tydde på att utsläppenav ett cancerframkallande ämne som bens(a)pyren underskattats kanske tio eUerhundra gånger jämfört med vad som antagits i riskuppskattningarna. Påkärnkraftsidan pågår en rad undersökningar som inom något eUer några årförhoppningsvis kommer att ge ett väsentligt bättre underlag för värdering avriskerna för stora olyckor och från det högaktiva avfaUet. AUadessa osäkerheter i riskuppskattningarna måste beaktas när man jämför ochvärderar olika energislag. Vi anser det väsentUgt att man ständigt har dessaförbehåU i åtanke när vi fortsättningsvis går in på sådana jämförelser ochvärderingar. Vid en jämförelse meUan olika energislag bör man vidare enUgt vårmening ta lika stor hänsyn tiU risker och skadeverkningar inom som utomSverige. Detta är bl a en förutsättning för att skall kunna verka förbegränsningar av utsläpp i andra länder som drabbar , t ex i form avnedfall av skadliga ämnen. Om man inte gör en sådan likvärdig värdering avriskerna skuUe det också innebära att man premierar energislag där man blirkvitt arbetsmiljöproblem i genom att de förläggs utomlands. 1enUghet med våra direktiv har vi huvudsakligen iiwiktat oss på de ener-gjslagsom främst kan komma i fråga för elkraftproduktion i större omfattning under1980-talet, dvs vattenkraft, kol, olja, naturgas och kärnkraft. I första handdiskuterar vi också i eidighet med våra direktiv följdverkningarna av använder dessa energislag i kraftverk för elproduktion. Vi viU emellertidredan här framhåUa att följdverkningarna inom andra användningsområden änelproduktion, t ex uppvärmning eUer 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 264 bilism,kan vara avsevärt större. Det kan nämnas i detta sammanhang att det redantillkallats en särskild utredning om hälsoriskerna från bilavgaser. Trotsalla förbehåU vi gjort om osäkerheter är vi överens i kommittén om att defaktauppgifter och bedömningar vi här redovisar måste tillmätas stor vikt i detfortsatta energipolitiska arbetet. Som vi redan konstaterat måste en rad beslutom det framtida energiförsörjningen fattas på det underlag som för närvarandeär tiUgängligt. Vattenkraftensföljdverkningar i form av stora och bestående ingrepp i såväl naturen som denlokala befolkningens levnadsvillkor är väl kända. Någon mer omfattandeutbyggnad av vattenkraften kan knappast heller ske utan betydande ingrepp ihittills orörda älvsträckor. Eftersom dessa är så få blir de desto värdefuUare.Samtidigt är vattenkraften i stort sett fri från andra skadeverkningar energibäraren, dvs vattnet, ingår i sitt naturliga kretslopp. Mankan vid en jämförelse inte heUer komma ifrån att även de andra energislageninnebär omfattande ingrepp i naturen, främst på utvinningssi-dan i form avuran- eller kolgruvor, oljefält etc. Dessa ingrepp har legat utanförSveriges gränser. Det finns dock visst fog för uppfattningen att ingreppen kanbli ytmässigt mindre i förhåUande till utvunnen energimängd jämfört medvattenkraften. Uranutvinning i BiUingen kan exempelvis redan vid måttUgbrytningstakt energimässigt motsvara utbyggnad av flera . KUmatpåverkan.Ett stort och osäkert långsiktigt riskmoment är hur de stora utsläppen avkoldioxid från alla fossileldade anläggningar kan påverka jordens klimat påsikt. Detta är ett världsomfattande problem. Osäkerheten är stor om dennapåverkan. Den är än så länge inte iakttagen. Det aUvarUgaste är att den dageffekten blivit så stor att den kan mätas kan vi inte göra något åt den.Förändringen blir då troligen bestående . Iett världsomfattande perspektiv är osäkerheterna kring inverkan på kUmatetaUvarUgare när det gäUer kol än olja. Världens koltillgångar är mycket störreän tillgångarna på olja och kan därmed ge totalt sett långt störrekoldioxidutsläpp. Det finns knappast heUer några tekniska möjligheter attminska utsläppen per ton olja eUer kol som förbränns. Kol.Energi ur kol lade en gång grunden tiU den industrieUa utvecklingen i Europaoch . Kol framstår för många som den enda energiråvara som vid sidan av urani bridreaktorer kan ge några väsentUga energitillskott när det på allvar börjarbU brist på olja och gas, viUcet möjligen kan bU fallet redan inom något ellernågra årtionden. 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 265 Användningenav kol ger dock risk för en rad aUvarUga skadeverkningar. Antalet dödsfaU ochyrkesskador bland arbetare i kolgruvor under jord blir högt. Problemen medluftföroreningar från kolkraftverk, sådana de byggts , kan bU aUvarUga.Man kan dock räkna med att det kommer att finnas teknik tiUgängUg i framtidensom gör det möjligt att minska flera av de hälso- och miljörisker som ärförknippade med kolanvändning. Videlproduktion ur kol bör spiUvärmet tas tiUvara i största möjliga utsträckning.Det betyder att anläggningarna kan komma att läggas nära tätorter. SärskUt vidstora anläggningar kan rökgaserna vid tillfäUen då vädret är ogynnsamt ge enökning av sjukdomar och besvär i luftvägarna, speciellt hos känsUga personersom aUergiker. Dessa utgör en ej försumbar del av befolkningen. Utsläppen kaninte bara medföra övergående besvär och sjukdomar vid tUlfälligt höga halter avluftföroreningar. De kan också bidra tiU ökat antal faU av kroniskaluftvägssjukdomar. Tekniska förbättringar av dagens förbrännings- ochreningsprocesser kan minska dessa verkningar. SkadUgaämnen som släpps ut från kolkraftverk kan transporteras lång väg, bl a bundnatiU det fina stoft som trots aUt sUpper igenom rökgasfiltren. Detkan inte uteslutas att ett kolkraftverk ökar risken för cancer blandbefolkningen i i ungefär samma omfattning som ett kärnkraftverk avmotsvarande storlek. Osäkerheten härvidlag är dock stor risken kan vara bådeväsentUgt mindre och väsentUgt större. Det har som nämnts nyUgen lagts frammätningar som tyder på att risken skulle kunna vara tio tiU hundra gångerstörre. Hälsoriskerförknippade med utsläpp av metaller med rökgaserna, främst kadmium ochkvicksilver, från kolförbränning i stor skala kan bli oroande särskilt pålängre sikt. Metallerna lagras upp i naturen. Detta kan ge höga halter iUvsmedel under många generationer framåt efter det att utsläppen upphört. Detär visserUgen osäkert hur höga metaUhalter det är i de kolsorter som kan kommaatt användas och hur effektiv reningen av rökgaserna från vissa metaller kanbU. Som nämnts har det under utredningsarbetets gång kommit fram data somvisar att rökgaserna troUgen kan renas från många metaller, däribland kadmium,tio gånger effektivare än som antagits i bilagorna. När det gäUer kadmiumifrågasätter medicinsk expertis om man bör tillåta att desammanlagda tillskotten av kadmium tiU mark ökar genom utsläpp från t exkolkraftverk. Det finns mätningar som tyder på att vi har enfortlöpande ökning av kadmiumhalten i både mark och vissa Uvsmedel genomutsläpp från befintliga käUor. Om denna ökning fortsätter över en viss gränskan den leda till ett stort antal njurskador. Utsläppen av kadmium måstedärför noga övervakas. Destora askmängderna efter kolförbränning innehåUer också stora mängder giftigametaller. Vattenavrinningen från askhögarna måste kontrolleras och renas underlång tid för att undvika risker för lokal förgiftning av grundvatten mm risker som kan sträcka sig långt in . Härför finns teknikutvecklad. 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 266 Försurningenav mark och vatten kvarstår som ett aUvarUgt problem vid kolkraftverk Uka välsom vid oljekraftverk trots de begränsningar av våra egna svavelutsläpp viredan beslutat om. Våra möjUgheter att håUa försurningen under kontroU påverkasstarkt av hur stora svavelmängder övriga kommer att släppa ut iframtiden. Detta begränsar vår handUngsfrihet när det gäUer att öka vårsammanlagda förbrukning av kol och olja. Motbakgrund av de här redovisade hälso- och miljöriskerna anser vi att beslut omatt bygga koleldade anläggningar för elproduktion eUer uppvärmning måstebaseras på en prövning av oUka metoder för rökgasrening och förbränning samtför askhanteringen en prövning som visar att utsläppen av olika föroreningarkan nedbringas till en nivå som är säker från hälso- och miljösynpunkt.Prövningsförfarandet bör vara lika ingående som för andra energislag medmycket långsiktiga avfaUsproblem. Olja.Vid nuvarande användning av olja träder problemen med utsläpp från bUar ochvärmepannor fortfarande i förgrunden trots de insatser som gjorts under senareår. Dessa utsläpp svarar för huvuddelen av de aUmänna luftföroreningarna itätorterna. Sådana föroreningar kan, särskilt vid besvärliga väderförhåUanden,troUgen bidra tiU ett stort antal fall av sjukdomar och besvär i luftvägarna. Settfrån hälsosynpunkt torde utsläppen från ett stort oljekraftverk vara mindreproblematiska än från ett kolkraftverk. Tillskotten till luftföroreningarna ien närliggande tätort kan dock inte anses helt försumbara från medicinsksynpunkt när det gäUer olika besvär och sjukdomar i luftvägarna. Cancerriskenkan vara lika stor som vid ett motsvarande kolkraftverk. Även när det gäUercancer framstår dock andra användningar av olja och oljeprodukter som en långtaUvarUgare risk. AUmänna luftföroreningar i städer från bUavgaser ochvärmepannor torde ha varit en bidragande orsak till något hundratal faU avlungcancer i . Metallutsläppenfrån oljekraftverk förefaUer inte kunna bU oroande från hälsosynpunkt. Ejheller ger askan eUer slaggen några nämnvärda problem från hälsosynpunkt.Däremot har man visat att stora vanadinut-släpp kan minska växternasnäringstiUgång och därmed hämma skogstUl-växten. Ettoljekraftverk ger i huvudsak samma bidrag till försurningen av mark och vattensom ett koUcraftverk. Bidragen beror i båda faUen starkt på vilka krav somstäUs på svavelhalt i bränslet och avsvavUng av rökgaserna. Det är ocksåtekniskt möjligt att minska även utsläppen av andra skadUga ämnen än svavel,jämfört med dagens oljekraftverk. Naturgas.Naturgas förefaUer i de flesta avseenden klart mindre skadUg än olja frånmiljö- och hälsosynpunkt. Utsläppen av de flesta luftföroreningar med undantagav koldioxid är avsevärt lägre. Bl a blir svavelutsläppen mycket låga.Transport och lagring av naturgas, särskUt i flytan- 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 267 deform (LNG) medför dock risk för bränder och explosioner som kan medföra mycketstora skador. Vid hanteringen av gas i stora mängder, särskilt LNG, måstedärför enligt vår iriehirig tUlämpas ett avaiicerat säkerhetstänkande. Vi hardock inte funnit det möjUgt att göra någon närmare riskvärdering på detunderlag som stått till vårt förfogande. Kärnkraftensskador på miljön från normala driftutsläpp framstår som små om man jämför medolja och kol. Vi har dock funnit det svårt att med nuvarande kunskapsläge senågra säkert fastställda och avgörande skiUnader mellan hälsoriskerna orsakadeav de normala driftsutsläppen om man jämför kärnkraftverk med dagensoljekraftverk. Däremot torde utsläppen från dagens kolkraftverk varaförknippade med jämförelsevis större hälsorisker. Det frandagdaexpertmaterialet ger eidigt vår mening inte heller anledning tiU oro för attanvändningen av kärnkraft åtminstone under normal drift skulle skadabefolkningen samlade arvsmassa. Räknat över aU framtid uppskattas detsammanlagda antalet fall av ärftUgt betingade skador från utsläppen från ettkärnkraftverk bU av samma storleksordning som antalet cancerfaU. Det finns dockicke ringa osäkerheter i det tekniska och vetenskapliga underlaget för de härredovisade bedömningarna. Osäkerheterna förefaller dock att vara större påolje- och kolsidan än på kärnkraftsidan. Enförutsättning för att hälsoriskerna från kärnkraft skaU kunna håUas låga är attutsläppen av vissa långUvade radioaktiva ämnen, däribland kol-14, från bl aupparbetningsanläggningar begränsas kraftigare för att undvika ettvisserUgen Utet men länge kvardröjande tiUskott till den naturligastrålningsbakgrunden. Vi anser att man där bör följa de rekommendationer som bla de nordiska ländernas strålskyddsinstitut gemensamt lagt fram. Närdet gäUer yrkesskaderiskerna är stråldosen tiU varje enskUd anstäUd inomkärnkraftindustrin begränsad av särskilda bestämmelser. Det råder dock en vissosäkerhet om hur långt man kan begränsa de sammarUagda stråldoserna tUlpersonal och entreprenörer under kärnkraftanläggningarnas hela livslängd.Behovet av säkerhetsinspektioner, underhåU och reparationer kan medförastråldoser tiU ett aUt större antal personer, vilket ökar risken för attcancerfall skaU inträffa bland de anstäUda. Mot bakgrund av hittiUs vunnaerfarenheter framstår ändå inte den totala }rrkes-skaderisken inomkärnkraftindustrin som större än för de viktigaste alternativa metoderna attproducera elenergi. Demer betydande problemen kring kärnkraften är enUgt vår mening i första handknutna till det högaktiva avfaUet och riskerna för stora olyckor. Därtillkommer risken för en okontroUerad spridning av klyvbart material som kananvändas tiU kärnladdningar. Detta senare problemområde har vi ansett faUautanför vårt uppdrag. Problemenkring omhändertagandet av det högaktiva avfaUet är ännu ej lösta i den meningenatt det finns fungerande anläggningar i industrieU skala. Utvecklingen avmetoder för avfallsförvaring har hittiUs mest 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 268 Vi finner det anmärkningsvärt att utveckUngen av metoder föratt slutförvara använt kärnbränsle utan upparbetning knappast mer än påbörjats.Vi har inte funnit det möjUgt att värdera de metoder som håUer på att utvecklaspå nu befintligt underlag. När det gäUer att bedöma om en metod för förvaringav avfallet är rimligt säker från strålskyddssynpunkt förefaller det eiUigt vårmening dock vara lämpUgt att jämföra med strålriskerna från den naturUgtradioaktiva uranmalm som användes tUl kärnbränslet. Vivill understryka att det krävs omfattande och samordnade insatser av poUtisk,administrativ och teknisk art för att få tUl stånd en lagring av det högaktivaavfaUet inte minst redan befintUgt sådant som är godtagbar på såväl kortsom lång sikt. De tekniska utveckUngsinsatserna på avfaUsområdet har medundantag av varit anmärkningsvärt små och klartotillräckUga. Följdernaav olika framtida handUngsvägar när det gäUer det använda kärnbränslet frånlättvattenreaktorer behöver också belysas ytterligare. Vi anser det särskiltviktigt att man inför ev stäUningstaganden tiU bridreaktioner gör eningående kartläggning av deras avfaUsproblem. Dessa är av en annan dimension änvid lättvattenreaktorer. Dels blir halten s k transuraner, som svarar för delångsiktiga strålriskerna, väsentUgt högre, dels kan de totala avfaUsmängdernaförväntas bU avsevärt större. Det sammanhänger med att vi i bridreaktorer kanförväntas använda minst Uka stor del av världens urantUlgångar som vidlättvattenreaktorer. Vi kommer också att utvinna avsevärt mer energi ochdärmed få avsevärt mer avfall per kilo naturUgt uran. Avfallets farUghet iförhållande till strålriskerna från de ursprungUga mängderna naturligt radioaktivuranmalm bör, som vi redan nämnt, spela en viktig roll vid riskvärderingen. Medhänsyn till osäkerheten i de riskuppskattningar som vi har haft tillgång tUlhar vi inte ansett det möjUgt att göra en närmare värdering av kärnkraftensolycksrisker, särskilt inte för svenskt vidkommande. Vi kan dock konstatera attett haveri av maximal omfattning i ett kärnkraftaggregat i värsta fall skuUekunna ge mycket stora skador. Om aggregatet Ugger nära ett storstadsområde ochom vädret är ogynnsamt vid haveri-tUlfäUet skuUe ett sådant haveri kunna ledatiU många tusen dödsfall. En mindre del härav kommer till följd av omedelbarastrålskador. Större delen av dödsfallen kan förväntas komma i form av attnuvarande antal cancerfaU i den berörda befoUmingsgruppen ökar mednågot tiotal procent under några årtionden. Därutöver kan stora markområdenbli obe-boeUga och kräva omfattande saneringsåtgärder. 1 kapitel8 redovisar vi några av de problem som möter när man skall försöka värdera olycksriskerav denna typ. Vi anser att det mot bakgrund av redovisningen i kapitel 8 ärväsentligt med en allsidig diskussion kring risker för stera olyckor av oUkaslag, en diskussion, där fakta, osäkerheter och värderingar klart redovisas.Annars kan man komma in i ett läge där kraven på skyddsinsatser samlas tillvissa områden, medan andra områden där riskerna kanske är större lämnasobeaktade. 1978/79:115 Bilaga 1.2 Industridepartementet 269 Energibesparandeåtgärder och nya energikäUor Kombineradelkraft- och värmeproduktion i mottrycksanläggningar eldade med kol, olja,naturgas, ved eller dyUkt innebär minskad hälso- och miljöpåverkan iförhållande tUl totalt utvunnen energi ur bränslet om man jämför medmotsvarande kondenskraftverk. Energibesparandeåtgärder som förbättrad isolering och värmepumpar av oUka slag, t ex förytjordvärme, innebär likaså vanligen vinster i fråga om minskad hälso- ochmiljöpåverkan. har dock påpekat att en alltför begränsadinomhusventilation kan ge strålrisker på grund av att alla stenhaltigabyggnadsmaterial naturligen avger den radioaktiva gasen radon. Även kemiskaföroreningar i inomhusluften kan i sådana faU tänkas ge hälsorisker. Ökadanvändning av förnyelsebara energikällor som solvärme och vindkraft tordeockså kunna ge påtagliga vinster från hälso- och miljösynpunkt. Storavindkraftverk påverkar visserUgen landskapsbUden men ingreppen är inte sådefinitiva som vid vattenkraft, dvs de kan om man så viU lättare återställas. Manbör emeUertid uppmärksamma att en starkt decentraliserad energiproduktion ivissa faU kan ge ett ökat antal yrkesskador och trafikskador i förhållande tillutvunnen energimängd i samband med transporter och underhåUsarbeten. Det finns inga enkla lösningar EnUgtvår mening visar det framlagda materialet att det inte finns några enkla svarpå frågan hur energibehov skall tillgodoses under de närmasteårtiondena ens om man bara skulle se tiU verkningar på hälsa och miljö. Allade energislag som i detta tidsperspektiv kan spela en mer betydande roll ärförknippade med skadeverkningar som är eller kan bU ett aUvarUgt hot mot värhälsa eller vår miljö. Osärkerheten om vissa väsentUga risker ochskadeverkningar är dock så stor att resultat från fortsatta studie- ochforskningsinsatser kan ge en annan helhetsbild från hälso- och miljösynpunkt. Detstår emellertid klart att kraftfulla åtgärder i energibesparande syfte skullekunna ge betydande och förhållandevis snabba vinster från hälsoochmiljösynpunkt. Åtgärder för att uppnå en bättre energihushållning bör vidarekompletteras med forsknings- och utvecklingsinsatser med sikte på ökadanvändning av förnyelsebara energikällor. Många av dessa kan jämfört medfossila bränslen och uran ge påtagUga fördelar, när det gäller inverkan påhälsa och miljö. I övrigt förefaller det rimligast från hälso- ochmiljösynpunkt att vi i vidmakthåller handUngsfriheten genom att byggavår elenergiförsörjning på en kombination av nu och tillgängUgaenergislag.