prop · G20392 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt direktiven skall i sina överväganden Utgå ifrån att sammaprinciper skall gälla för hela den statliga delen av högskolanoch att dessa principer skall vara anpassade till den nya organisation för högskolan sorastatsmakterna fattade beslut om år1975- Som framgår av kap. 2 ligger programansvaretför lokaler för den statliga delen av högskoleutbildningen f.n. i huvudsak på LUP-koirmiittéernaraen i vissa fall pä . Detta hänger saraman med den uppdelning av läroanstalterna under olika huvudmän som har varit rådandeunder den tid som har verkat. I den högskoleorganisation som kommer att gälla fr.o.m. ingår, som redovisas i avsnitt 1).2, befintliga statligaläroanstalter inom utbildningsdepartementetsområde i någon lokal högskoleenhetoch i någon av de sex högskoleregionerna. UHÄ är central förvaltningsmyndighet för högskoleenheterna. Den statliga delen av högskolankommer att bestå av följande högskoleenheter inora UHÄ:s ansvarsoraråde:Chalmers tekniska högskola, högskolan förlärarutbildning i , högskolorna i ,/, /, / , , , , , , /. , och , , tekniska högskolan i , universiteten i 1978/79:92 86 , , ,, och . Läroanstalternainom det konstnärliga utbildningsområdet i ingår också i den nya högskolan. Den lokala organisationen av dettautbildningsområde är emellertid ännu inte fastlagd. I förhållande tillnuläget kommer antalet utbildningsvägar under UHÄatt vara betydligt fler och vara fördeladepå ett större antal orter. Eftersom såväl lärarutbildningar som olika slag av utbildning inom kultur-ochinformationsområdena förs in i den nya högskoleorganisationenkommer högskolans lokal- ochutrustningsplanering att omfatta mer artskilda utbildningsvägar . Jordbrukets högskolorhar f.n. en gemensara central förvaltningoch ett rektorsämbete m.m. och har sin huvudsakligaverksamhet förlagd till i Uppsala.Verksamheten leds av styrelsen förjordbrukets högskolor sora är direkt underställdjordbruksdepartementet. Fr.o.m. bildar jordbrukets högskolor en högskoleenhetbenämnd (se avsnitt 1).2). Utredningens förslagavser i första hand lokal- och utrustningsfrågor vid de statliga högskoleenheterna under raen gäller i tillämpligadelar även . 6.3 Lokalplanering och prioritering inora den nya hög- skolan Med lokalplanering avser utredningen i det följande planeringen av lokalbehov för olika ändamål inom högreutbildning och forskning inom den nya högskolan.LUP-organisationen inom omräde handläggerbl.a. frågor om planering och prioriteringav lokalbehov samt disposition av tillgängligalokaler. Den lokala LUP-kom-mitténs arbetemed dessa uppgifter avser samtliga frägorav detta slag inom dess verksamhetsområdemedan uppgifter i huvudsak begränsas till en prioritering på riksnivåav de behov av nya lokaler som de olika LUP-kommittéer-" na anmäler.Handläggningen av dessa frägor inom har skett i nära samverkan med och 1978/79:92 87 dess regionala organ som har - eller har lätt att skaffa sig - en samlad överblick överlokalbeståndet på de olika orterna. Detta gäller inte bara befintliga statliga lokaler ochderas tillstånd utan även läget på hyresmarknaden. Planeringen kan resultera i skildaslag av åtgärder såsom utnyttjande av befintligtlokalbestånd, förhyrning, köp, ny-, till-eller ombyggnader. Denomständigheten att lokalplaneringen ochdärmed förenad utrustningsplanering f.n. ligger inom LUP-organisationeninnebär att de behandlas skilda från övrigresursplanering inom universitet och högskolor.Detta har raedfört att vid behandling av förslag om ökadeller ändrad verksamhet dessa förslags inverkan på lokal-och utrustningsbehov inte alltid beaktats i tillräcklig omfattning. Ävenom uppkonmiande lokal- eller utrustningsbehov oftast inte kan tillgodosesomedelbart bör varje förslag om förändring av verksamheten åtföljas av enredovisning av vad förändringen - på kort och läng sikt - kräveri fråga om lokal- ochutrustningsresurser. Utredningen anser därför att lokalplaneringen bör vara en integrerad del i övrig resursplanering för högre utbildning och forskning ochatt lokalbehoven bör prövas i samma ordning som gällerför övriga slag av resurser. Detta innebäratt högskolemyndigheterna på olika nivåeri fortsättningen bör ta ansvar förlokalplaneringen. När förslag läggs fram om utbyggnad av eller förändring inomden högre utbildningen och forskningen bör de framtida konsekvenserna i fråga om lokaler alltid belysas. Härigenom skapas enligt utredningens uppfattning bättre förutsättningar föratt fä en överblick över de totala resursbehoven för olika slag av reformer inora högskoleområdet.Med detta synsätt som grund anser utredningen attlokalplanering, lokalprioritering och lokaldisposition på en ort börankorrmia på högskolestyrelsen i samräd medbyggnadsstyrelsen och dess regionala organ. Detta bör även på orter med tväeller flera högskoleenheter gälla för var och enav enheterna. 1978/79:92 88 svara för kontaktenmed forskningsråden m.fl. och planera för de lokalbehov rådensverksamhet ger upphov till vid högskoleenheterna. För orter sorn har flera högskoleenheter ärdet emellertid enligt utredningens raening angeläget att enheterna samrådersinsemellan i lokalplaneringen så att alla möjligheter till sambruk av lokaler tas tillvara.Utredningen vill erinra om att denna samordningsfunktion är en av LUP-kommittéernas huvuduppgifter. Denna uppgift bör upprätthållas av högskolestyrelserna i den nyaorganisation sora utredningen föreslår. Det börankomma på högskoleenheterna själva atttillsammans raed komma överensora formerna för sådant lokalt samråd som avses här. Även med företrädare för den kommunala högskolanpå orten bör samrädske i syfte att utröna möjligheterna till sambruk av lokaler. Sararåd kan ävenbli aktuellt med myndigheter utanförhögskoleväsendet. Högskolestyrelses lokalplanering bör redovisas i den årliga petitan. Refiovisningen böravse såväl sådana objekt sora senare komraeratt underställas regeringen som den beräknade omfattningen av sådana mindre byggnadsföretag som har bemyndigande att besluta om. Till petitanbör fogas en sammanfattning av deaktuella och framtida lokalbehoven med inbördesprioritering och kostnadsuppskattningar. De lokal- och utrustningsbehov som redovisas kan vara på olika planeringsstadier. Somliga har avancerat sä långt att detfinns verksamhetsbeskrivning och kostnadsberäkning.Andra håller på att kartläggas.För dessa anges ändamål ochuppskattad kostnad. Vad angår denregionala nivån i den nya högskoleorganisationen gäller att ålagts betydelsefulla uppgifter beträffande den grundläggandeutbildningen och dess planering raedan den beträffande forskningen endast har en 1978/79:92 89 starkt begränsad uppgifti fräga om forskningssamband med högskoleenheter som saknar egna forskningsresurser.Med hänsyn härtill och till önskvärdheten av att hållasamman ansvaret för lokalanskaffningen och ansvaret för den aktuella verksamheten, anser utredningen attregionstyrelses yttrande över högskoleenheternas förslag ilokalfrågor i huvudsak bör begränsastill sådana lokaliserings- och dimensioneringsfrägor som har ett direkt samband med den grundläggande högskoleutbildningensplanering. UHÄ bör svara för samordning, lokalisering ochriksprioritering. Resultatet av UHÄ:sgranskning av högskolestyrelsernas i petitaframlagda investeringsplaner bör redovisasi UHÄ:s petita i form av en plan för den framtida byggnads-och utrustningsverksamhetenför den högre utbildningen och forskningen. Vid här föreslaget förfarande kommer endast en myndighet- nämligen UHÄ - att redovisa behoven av lokaler, inredning Ochutrustning för högre utbildning och forskning. Den samlade prioriteringen av behoven för dessa ändamål koramer i fortsättningenatt grundas pä utbildnings- och forskningspolitiskaöverväganden. Till dessa får sedan läggas arbetsmarknadspolitiska och konjunkturmässiga bedömningar.Den av UHÄ framlagda planen för den framtida byggnadsverksamheten inom högskoleområdetbör därför kompletteras med en av UHÄ och i samråd utarbetad förteckningöver de objekt i planen som kanutnyttjas som projektreserv. För undvikande av missförstånd villutredningen framhålla att vad utredningen här behandlat gällerlokalplanering i stort och inte handläggningav de särskilda lokalprojekten. De i petitanupptagna projekten kan allteftersom underlag färdigställs underställas regeringens prövning i enlighet med den handläggningsordningsom utredningen föreslär i det följande. Anslag för sådana projektsom kommit Prop, 1978/79:92 90 så långt att medel behövs det aktuella petitabudgetåret beräknasi vanlig ordning av förbyggande och inredning och av UUH förutrustning. beräknaräven behovet av medel för sädana byggnadsföretag som styrelsen äger att själv besluta om. Om den av utredningen föreslagnaplaneringsmodellen genomförs fär statsmakterna ett inom högskoleväsendet framställtunderlag för de totala lokalbehoven. Dettaskulle göra det möjligt förstatsmakterna att fastställa vissa ortsvisa investeringsramar,motsvarande de ytramar som f.n. finns föricke-laborativa ämnen. På orter med flera högskoleenheter bör denna ram i sin tur delas upp på enheterna. Dessa ortsvisa investeringsramarskulle, när det arbetsmarknads- eller konjunkturmässiga lägetså motiverar, kunna kompletteras medsärskilda beslut om tillgripande avprojektreserven. Det här skisserade förfaringssättetskulle kunna förenkla handläggningen av de särskildalokalärendena i regeringens kansli, där en betungande detaljgranskning bör undvikas, och skapa bättre förutsättningar fördecentralisering. Enligt utredningens mening är ett system av här skisserat slag ägnat att stärkahögskolemyndigheternas intresse för den ekonoraiska planeringen i lokalfrågor. Det ger ocksåbättre förutsättningar för ett ändamålsenligt utnyttjande av begränsade resurser änden nuvarande prövningen på regeringsnivåfrän fall till fall av byggnadsärenden, allteftersom de underställs regeringen. Vad utredningen föreslår ora lokaler gälleri tillämpliga delar även för behoven avny utrustning och inredning. Sammanfattningsvis föreslär såledesutredningen att lokal- och utrustnings frågornatas upp och prioriteras i samma ordning som övrigaslag av resurser. Härigenom skapas enligt utredningensmening bättre förutsättningar än f.n. att i alla led bedöma omfattningen av de totala behoven för högskoleväsendet. 1 samband med att förslagtill förändring och utbyggnad av 1978/79:92 91 högre utbildning och forskning resesmåste högskolemyndigheterna även överväga ochredovisa effekterna i form av investeringar i lokaler, inredning och utrustningsamt driftkostnadskonsekvenserna. Ävenden befintliga verksamhetens behov av nya lokaler bör prövastillsammans raed övriga resursbehov. Pä grundval av redovisade investeringsbehov för olika samhällsområden kan regeringen och besluta om övergripande investeringsramar för bl.a. högreutbildning och forskning. 6.1) Handläggningav lokal- och utrustningsärenden Vid studiet av LUP-kommittéernas behandling av olika byggnadsobjekt har utredningen funnit attdet egentliga arbetet med att ta fram verksamhetsbeskrivning och lokalprogramm.m. nästan genomgående överlämnats till personer som på ett eller annat sätt representerat den eller de blivande lokalbrukarna. Det har iblandvarit fråga ora en eller flera institutionsföreståndare(motsvarande), i andra fall en arbetsgrupp med representanter för exempelvis institutionsledning, personal och studerande.Från LUP-kommittén har i allmänhetsekretariatet deltagit i eller nära följt arbetet. Detsamma har åtminstone pävissa orter gällt byggnadsstyrelsensrepresentant i kommittén. Beträffande ut-rustningsprograramen har genomgående UUH:s representant deltagit aktivt. För LUP-kommitténsom helhet gäller att dess insatser i huvudsakbestått av viss styrning och granskningav programarbetet i olika skeden. Det har inte varit möjligt föralla ledamöterna i konimittén att sättasig in i programarbetets detaljer. Detta har särskilt framhållits av representanter för anställdaoch studerande. Deras arbete har - närdet gällt lokaler för andra verksamhetsgrenar än sådana som desjälva varit verksamma i -huvudsakligen inneburit en kontroll av att de blivande brukarna getts tillfälle att deltaga i eller följa programarbetet och att deras synpunkter vederbörligen prövats.Svärigheterna för personal- och studeranderepresentanter att sätta sig in i och 1978/79:92 92 bidraga till lösningenav detaljfrågor i programmen skulle bli ännu störreinora den nya högskoleorganisationen om en eller motsvarighet till denna skulle organiseras pä regional nivå.I flertalet regioner är utbildnings-ochforskningsverksamheten så omfattande och av så skiftande innehållatt det inte är möjligt för en lokal representation i kommitléerna att görakonstruktiva insatser vid utformningen av lokal- och utrustningsprogram,knappast heller i fråga om styrning och granskning avprogramarbetet. Mot denna bakgrund anser sig utredningen inte kunna förorda att de nuvarande LUP-kommittéerna bibehållspå regional nivå eller att LUP-kommittéernas uppgifter överförs till regionstyrelserna. Hot den senare lösningen talar ävenatt regionstyrelserna i huvudsak har att syssla med grundläggande utbildning och inte med forskning. Utredningen har i det föregående föreslagitatt högskolestyrelserna skall åläggas ettansvar för lokal- och utrustningsplaneringen.De större högskoleenheterna är bättre rustade att handha dessa uppgifter än när LUP-organisationenkom till. De arbetsuppgifter det härgäller är i hu-vudsak prövning av lokal- ochutrustningsbehov lokaliserings frågorprioritering av lokalbehoven disposition av tillgängligt lokalbeständ förhyrningar verksamhetsbeskrivningar och annat underlag vid anskaffandea-/ lokaler och utrustning Högskolestyrelse får vid fullgörandetav dessa arbetsuppgifter själv inomgivna ekonoraiska ramar bestämma om sinorganisation. Organisationen vid de enskilda högskoleenheterna blir beroende av enhetens storlek och omfattningen avaktuella lokal- och utrustningsärenden m.m. För att avlasta högskolestyrelsen kan det vara lämpligt att inrättaett ständigt arbetsutskott för beredning av ärenden Prop.1978/79:92 93 av här ifrågavarande slag. Till detta utskott kan även beslutanderätten i vissa frågor delegeras. Det är angeläget att högskoleenhetens lokal- och utrustningsplanering hälls samman raen förstörre byggnadsprojekt kan särskilda arbetsgrupper behövas. Vid handläggningenav dessa frägor bör tillses att olika intressenter såsorabl.a. anställda och studerande får möjlighet attaktivt deltaga i arbetet och att det bedrivs i nära samräd med och . Vidare vill utredningen understrj'ka angelägenheten av att förutsättningar skapas förkontinuitet i handläggningen av ett byggnadsärende. särskildarbetsgrupp inrättas bör denna såvittraöjligt med oförändradsammansättning följa ly68f°'etagetfrån upprättande av verksam.hetsbeskrivning tills lokalernatagits i bruk och garantitiden gått ut. Utredningenhar nämligen funni-t att bristandekontinuitet i genomförandet av ett byggnadsföretag kan medföraatt diskussioner ora förekommande problem får upprepas och att - i sämsta fall - vid överläggningar uppnåddaresultat övei-huvudtaget inte koramer tillgenomforande. Återföringen av erfarenheter frånfärdiga byggnadsföretag ärinte heller tillfredsställande. Kravet pä kontinuitetgäller även samarbetet med och . Dessa myndigheter bör därför ha en särskildkontaktperson för varje högskoleenhet sora kan följa lokalplaneringen inom enheten. Dessa kontaktpersoner bör ocksäi erforderlig utsträckning följa arbetet i enheternas arbetsgrupper redan frän början. I detsammanhanget vill utredningen erinra att inom de områden därbyggnadsstyrelsen utarbetar lokalprogram kontinuiteten inte heller är säkerställd, eftersom programarbetet sker på utredningsbyrånoch inte på vederbörande projekteringsbyrå. De intressenter inom högskoleenheten som bör deltaga i arbetet med ettbyggprojekt är de direkta brukarna av lokalernapå institutionsnivå, dvs. institutionsledning, anställda och studerande samtrepresentanter förhögskoleledning, drift-8 1978179. 1978/79:92 9ii avdelning och skyddskommitté. Utredningen förutsätter att särskild(a)tjänsteraan(män) koramer att avdelas inom högskoleförvaltningenför handläggning av lokal- och utrustningsärenden av olika slag. Dessa tjänstemänbör ocksä anlitas sora sekreterare ät arbetsutskottet och arbetsgrupper. Utredningen har tidigare betonat vikten av att dekunskaper och erfarenheter som finns inom och utnyttjasvid behandling av lokal- och utrustningsfrågorför högre utbildning och forskning. Enligt utredningens mening behövs det äventillgång till speciell expertis inora högskoleväsendet.Den utvärdering av somutredningen genomfört har visat att det centrala LUP-sekretariatetutgjort en värdefull tillgång för arbetetmed lokal- och utrustningsfrågor inom LUP-kommittéerna. LUP-sekreterarna har i sitt arbete i olika LUP-kommittéer och centrala expertgrupper förvärvat värdefulla kunskaper och erfarenheter, som de tackvare den gemensamma centrala placeringen haft lätt att förraedla till varandra. Av dentidigare redogörelsen 'för deras verksamhet framgår ocksåatt de specialiserat sig påolika områden vilket ytterligare ökat den gemensamma kunskaps-och erfarenhetsbanken. När enligt utredningens förslag LUP-kommittéernasarbetsuppgifter i väsentliga delar överförs till högskoleenheterna, bör dessa få tillgång till en motsvarande, till högskoleväsendetknuten expertorganisation. De som ingåri denna organisation bör såsom konsulter kontinuerligt deltaga i högskolornas arbete med lokal- och utrustningsärenden samt i samband därmed verka förenhetlighet och samordning i behandling av lokal- och utrustningsfrågor inom högskoleväsendet. Till skillnad från de nuvarande LUP-sekreterarna bör de däremotnormalt inte fullgöra seki-eteraregöromål. De bör emellertid bistå de lokala sekreterarna/handläggarna.Behovet av sådant bistånd kommer givetvis att växla alltefter den lokala handläggarnas kunskaper och erfarenheter samt omfattningen-av den lokala organisationen för lokal- ochutrustningsärenden. 1978/79:92 95 såsom underlag rör ett störrelokalprojekt, antingen det gäller ny-,till- eller ombyggnad, köp eller förhyrning fordras en beskrivning av verksamheten i denya lokalerna. Verksarahet sbosk rivningen bör beskriva de utbildnings- och forskningsändamål för vilka de nya lokalerna skall användas. Den börvara en framtidsbedöraning av behoven. I beskrivningenbör ingå dimensioneringsunderlag såsom uppgifter om beräknat antal verksamma personer i lokalerna och om det finns speciellakrav pä lokalerna. Till verksamjietsbeskrivningenbör fogas ett ramprogram för lokalbehovet, som anger ytbehovet av lokalersammanförda i grupper alltefter funktion.Vidare bör redovisas behovet av medel tillpersonal och driftkostnader förverksamheten i de nya lokalerna. och gör erforderliga beräkningar av kostnaderna förlokaler, inredning och utrustning. bör även redovisaen beräknad inarknad&hyra för de nya lokalerna. Om verk-sajnheten enligtbeskrivningen blir mer omfattande äni de gamla lokalerna bor av kostnadsber.äkningen framgå hur mycket som belöper på ökningen, i förekommandefall med uppdelning pä olika verksamtietsgrenar. För utrustningens del bör UHA göra en schablonberäkning med kompletterande uppgifter för utrustning som ställer särskilda krav på lokalerna eller eljest är mer kostnadskrävandeän normalt, I anslutning härtill vill utredningen understryka vikten av attlokal- och utrustningsfrågorna behandlasparallellt och samordnat. Verksamhetsbeskrivningen är ett mycket betydelsefullt dokument. Det bör tillsammans med ramprogram och kostnadsuppskattningarge ett bättre underlag för statsmakternas ställningstagande om investering i lokaler, utrustning och inredning för det i verksamhetsbeskrivningen angivna ändamålet än nuvarande byggprogramhandlingar. Verksarahetsbeskrivningen m.m. skall prövas av högskolestyrelsen.Högskoleenheten bör även tillsammansmed regionala organ undersöka om ifrågavarande lokalbehov kantillgodoses enbart genom omdispositioner inom det lokal- 1978/79:92 96 bestånd som högskolestyrelsen förfogaröver eller eljest inom befintligastatliga lokaler. Högskoleenhet bör fortlöpanderedovisa för sina aktuellalokalbehov och de båda myndigheterna bör tillsammans bedöma vilka åtgärder som skall vidtagas föratt täcka behoven. Byggnadsstyrelsenbeslutar därvid i sädana frägorsora den har bemyndigande att besluta om såsomköp, förhyrningar och mindre byggnadsarbeten inom den investeringsrara somstyrelsen disponerar. Uppkommer behov av prioritering av sädan.a byggnadsprojekt från olika högskoleenheterskall samråd ske med UHÄ. Sedan ett ärende färdigbehandlats i högskolestyrelsen överlämnar styrelsen det till som med eget yttrandevidarebefordrar ärendet till UHÄ. Som utredningen tidigare framhållit börregionstyrelsen begränsa sitt yttrande till att avse sådana lokaliserings- och dimensioneringsfrågor som ligger inom styrelsens ansvarsområde. Någondetaljgranskning bör inte förekoiruna. UHÄ granskar det framlagdalokalbehovet främst med hänsyn till inriktning och omfattning av deverksamheter som skall bedrivas i de nya lokalerna. UHÄ har även attbeakta lokaliseringsfrågan. Inom UHÄ prövarplaneringsberedningarna inriktningen av den högre utbildningen och forskningen och utarbetar petitaunderlag till . Med den syn på integration mellan olika slag av resurser somutredningen företräder är det naturligt attplaneringsberedningarna för högre utbildning och forskning prövaräven verksamhetsbeskrivningar för nya lokaler, ny inredning och ny utrustning. På grundval av UHÄ:s planeringsunderlag prövar regeringen behoven och lämnar i förekommandefall förslag till ibudgetpropositionen eller i särpropositionallteftersom ärendena färdigberetts. får härraed på ett tidigare stadium än f.n. ta ställning till byggnadsobjektensinriktning, omfattning och kostna- 1978/79:92 97 Genom att en ramkostnad anges för varje objekt behöver detta i normalfallet endast behandlas en gång av . Med stöd avriksdagens beslut lämnar regeringen planeringsdirektivtill berörda myndigheter med besked omhuvudsaklig inriktning av verksamheten samt ramar för kostnad förbyggande, inredning resp. utrustning. Utredningen ärväl medveten om de svårigheter som ärförbundna med att på ett tidigt stadium fastställa en realistisk kostnad. Enligt utredningensmening måste emellertid sådana krav ställaspå verksamhetsbeskrivningen att dettablir möjligt. För kostnadsberäkningarräcker det inte med generella jämförelser medtidigare uppförda byggnader av liknande slag.Utredningen förutsätter att har tillräckligt statistiskt kostnadsmaterial för att kunna göra en kostnadskalkyl för objektet. I frågaom lokaler med speciella krav kan det dock bli erforderligt med särskilda funktionsstudier för att fäett tillräckligt underlag för ramprogramme t. Därest lokalbehovet kommer atttillgodoses genom nybyggnad, är grundläggningskostnaderna beroende av byggnadens slutligaplacering. Eftersom endast en normal grundläggningskostnadkan ingå i ramkostnaden bör ha möjlighet att täckaextra grundläggningskostnader frän anslag som stårtill styrelsens förfogande. Det görs ofta gällande att systemet med ramkostnader är särskilt svårt att användavid ombyggnader, eftersom det vid dessa framkommer behov av åtgärder sominte förutsetts. Enligt utredningensmening är det ett skäl för att använda metoden med ramkostnad. Även i dessa fall måste krävas att underlaget är så fullständigt att beslutsfattaren överblickar de ekonoraiska konsekvenserna och bl.a.kan väga ett ombyggnadsalternativ motnybyggnad. 1978/79:92 98 Det är uppenbart otillfredsställande att som meddela projekteringsbeslut utanatt besluta om en ekonomisk ram förprojektet. De erfarenheter som vunnits av den nuvarande handläggningsordningen där regeringen på ett relativt sent stadium - när lokalprogram och systemhandlingar är färdiga -fastställer ramar som nödvändiggör omarbetningar av lokalprogrammet talar även för den här föreslagnaordningen.