prop · G20395 · 1978-12-31 00:00:00 — Enligt kommuntorde kort och gott konstateras att statsmakterna, när det gäller genomförandeav utredningens förslag, i stort sett har att väga en ytterligare ökning av denkommunala utdebiteringen mot de skatteeffekter på den statliga sidan som ett siörreslöd tiU kommunerna kan få, länslandstingskommun anser inte att ökade statliga transfereringar till kommunernakan betraktas som en samhällsekonomisk belastning så länge altemativet härtillär höjda kommunalskatter. Det är då snarare en omfördelning av givna koslnadermellan stat och kommun. Inslaget av progressivitei i den statligabeskattningen talar för att staten täcker en större andel av de kommunalautgifterna. Ettpar remissinstanser framhåller att det är angeläget att staten inte vidtaråtgärder som medför försämrade statsfinanser, vilka i sin tur försvårarstatens möjligheter att överföra resurser till kommuner och landstingskommuner.Som exempel på sådana åtgärder nämner och landstingskommunen iJämtlands län härvid indexregleringen av skatteskalan. konstateraratt en eventuell volymökning för kommunens del måste ske genom höjdkommunalskatt, eftersom utredningens förslag inte ger några ökade inkomster.Liknande synpunkter framförs av avseende första etappen i KEU:sförslag. Norrköpingskommun konstaterar att arbetsgivaravgifternas påverkan på den kommunalautdebiteringen är betydande, vUket bl. a. är en följd av att denkommunala verksamheten är mycket personalintensiv. Kommunen anser det därförangeläget att kommunerna fortsättningsvis kompenseras för eventuella höjningarav arbetsgivaravgifterna, och att detta lämpligen bör ske genom att beloppmotsvarande ökade uttag från kommunerna återförs genom skalteutjämningssystemet. FöreningenSveriges Kommunalekonomer påtalar angelägenheten av "ett samlatgrepp", när det gäller den offentliga sektorns utveckling under1980-talet: mål, medel och konsekvenser. Dessutom bör klarläggas vilkenrollfördelning, som skall gälla inom den offentliga sektorn och hur denoffentliga sektorn i sin helhet skall finansieras. Katrineholmskommun anser att åtgärder för att stärka kommunernas ekonomi måste gå före andra angelägna reformer som t. ex.omläggningen av skattesystemet. 1 fråga om prioriteringen mellan de av KEU 76 föreslagnareformerna anser remissinstanserna över lag att den angelägnaste reformen ären förbättrad skatleutjämning och atl en sådan reform bör genomföras . Några remissinsianser gjorde i sina remissvar denbedömningen atl skatteutjämningsreformen inte skulle kunna genomföras år 1979som KEU 76 föreslagit. , , och länslandstingskommuner förordade i sådant fall ett provisorium för år 1979.Länsstyrelsen och landstingskommunen i ansåg alt ett sådantprovisorium i försia hand borde beakta åldersfaktorn. Även förutsåg attskatteutjämningsreformen inte skulle kunna genomföras i sin helhet år 1979.Förbundet förutsatte dock alt överläggningarna mellan kommunförbunden och regeringenskulle resultera i att vissa delar av utredningens förslag kunde genomförasredan år 1979 och att därvid borde en försia förbättring av skalleuljämningengöras. Jämsides därmed eller i vart fall senast fr. o. m. bordeäven inledas en lösning av den förenklade beräkningen av det kommunalaskatteunderlaget. Ett tiotal kommuner, som också bedömde det osannolikt att skatteutjämningsförslagetskulle kunna genomföras , förespråkade att den förenkladeskatteunderlagsberäkningen i slättet skulle genomföras delta år. Älvsbynskommun ansåg att utöver beskattning av sociala förmåner borde år 1979vidtas en översyn av reglerna för utbekommande av slutligt statsbidrag lillolika verksamheter på driftbudgeten i syfte alt möjliggöra omedelbarutbetalning av sökt statsbidrag för filländalupet verksamhetsår. Kommunen ansågatt KEU:s förslag i övrigt borde överarbetas före riksdagsbeslut. Ett par kommuner har synpunkter på hur ett successivtgenomförande av skatteutjämningsförslaget bör utformas. kommunanser därvid alt hela systemet skall tillämpas i första hand för de kommunersom har största skillnad mellan nuvarande garanti och den föreslagna. Dettaskulle ge kommuner med relativt höga kostnadslägen en rättvisareskattekraftsgaranti. Om införandet av det nya skatteutjämningssystemet av StatsfinansieUaskäl måste ske etappvis, anser kommun att de kommuner, som enligt detnuvarande systemet är mest missgynnade, redan från början proportionellt settbör tillföras större andel i ökningen av skatteutjämningsbidraget än övrigakommuner. kommun avvisar en etapplösning där uppräkningen, uttryckti skattekraftsprocenl, görs lika stor, eftersom ett sådant system höjerskattekraften för kommuner som inte har den mest ogynnsamma ekonomiskasituationen. Även kommun avvisar en gradvis höjning och understryker altdet föreslagna skatteutjämningssystemet om del antas av måstegenomföras i sifi helhet. Prop.1978/79: 95 178 Flerakommuner i konstaterar att etapp 1 i KEU:s förslag kommer atttotalt sett minska dessa kommuners inkomster. ,och läns landstingskommuner menar, att en prövning av hälso-och sjukvårdens framtida finansiering bör påbörjas med attskatteutjämningsreformen genomförs. läns landstingskommunifrågasätter om det nya skatteutjämningssystemet kan lösa sjukvårdensfinansiering på . Enligt uppfattning bör man strävaefter en mera långsiktig lösning som tar sikte på att pröva andrafinansieringskällor. Eftersom samhällets kostnader för skador till följd avtobak och alkohol är starkt stigande, bör prövas om inte landstingen skullekunna få del av tobaks- och spritskatten. Fleraremissinstanser vUl ge högre prioritet än KEU 76 till åtgärderna i etapp 2. anseratt förslaget att kommuner och landstingskommuner skaU få tUlgodoräkna sigskatteunderlaget från beskattade förmåner bör genomföras medskatteutjämningen. Skatteunderlaget från beskattade förmåner är totalt settungefär lika stort som skatteunderlaget från juridiska personer, varför enkvittning av dessa skatteunderlag mot varandra bör övervägas. Även ochGöteborgs och läns landstingskommuner anser att KEU:s förslag omförenklat skatteunderlag bör genomföras i första etappen. länslandstingskommun prioriterar också skatteutjämningsförslaget och den förenkladeskatteunderlagsberäkningen, men konstaterar att ställningstagandet försvårasgenom att formerna för finansiering av de båda förslagen inte klart framgår av ulredningen. ÄvenMalmö kommun lar upp finansieringssidan och menar alt det är ganska meningslöstatt ta ställning till utredningens prioriteringar, då något förslag tillfinansiering av åtgärderna inte föreligger. Utredningen har i och för sig intehaft att ta ställning till de samhällsekonomiska förutsättningarna förförslagen, men en statsfinansiell förstärkning i någon form kommer atterfordras. Utformningen av denna kan ha en avgörande betydelse förställningstagandet till utredningens förslag. Dock gör kommunen följandekommentar till prioriteringarna. Denalldeles övervägande delen av utgifterna för åtgärderna i prioritetsklass till den reformerade skatteutjämningen. Med den utformning, somutredningen föreslagil, kommer ca 25 primärkommuner och ett landsting att hamnautanför systemet, dvs. bli helt utan tillskott. är det i stor utsträckningsamma kommuner som, enligt utredningens förslag, får sitt skatteunderlagreducerat genom omläggningen av beskattningen av juridiska personer. Denförenklade beräkningen av skatteunderlaget skulle medföra ökadeskatteinkomster för så gott som samtliga primärkommuner och landsting ochkompletterar därför enligt Bilaga 9 Remissyttrandena 179 KEU 76 skatteutjämningsreformen på ett lämpligt sätl.Malmö kommun delar helt denna uppfattning och finner det därför synnerligenanmärkningsvärt, atl förslaget om förenklad beräkning av skatteunderlaget inteplacerats i samma prioritetsklass som den reformerade skatteutjämningen ochden ändrade beskattningen av de juridiska personerna. För att inte de utanförskatteutjämningssystemet liggande kommunerna uppenbart skall missgynnas, ärdel därför kommunens bestämda uppfattning atl förslaget om förenklad beräkningav skatteunderlaget inplaceras i priorUetsklass I. Om inte den totalautgiftsramen kan ökas, bör i andra hand förslaget tUl reformeradskatteutjämning omarbetas så att totalkostnaden för skatteutjämningenreduceras. kommun konstaterar att KEU:s prioriteringsordningmedför en ökad belastning för kommunen. Kommunen förordar därför att denförenklade beräkningen av skatteunderlaget genomförs . med skatteutjämningsförslagetoch KBT-systemet. Även understryker betydelsen av ettsnabbt genomförande av den förenklade skatleunderlagsberäkningen. kommun påpekar att de åtgärder, som prioriterasi etapp 1, innebär minskade intäkter och ökade kostnader för kommunens del,vilket anses oacceptabelt. Den förenklade beräkningen av skatteunderlaget ärpå grund härav liksom av sakskäl mycket angelägen och bör genomföras försteller i kombinalion med förslaget om nytt skatteutjämningssystem. , , , , ochPiteå kommuner ansåg att den förenklade skatteunderlagsberäkningen borde genomförasår 1979. Inemot en tredjedel av de kommuner, som avgivit remissvar,anser atl ett slopande av bidragsförskotten bör genomföras i första etappen.Merparten av dessa anser att statens övertagande av bidragsförskotten börkvittas mot KEU:s förslag om indragning av ett antal specialdestineradestatsbidrag. konstaterar att ett borttagande av det kommunalabidraget till bidragsförskotten i etapp 1 något kompenserar de kommuner somligger utanför skalteutjämningssystemet. , , och kommunerförordar atl etapp 1 och 2 genomförs . Som motiv för detla angerSträngnäs kommun atl skatteutjämningsreformen inte förmår att helt täcka detkommande finansieringsbehovet fram enligt kommunenslångtidsplanering. Enligt lalar dels det förbättradeplaneringsunderlag som då erhålls, dels de av utredningen påvisade administrativaförenklingarna för atl ta med dessa ändringar eller delar av dem redan i enförsta etapp, kommun anser att åtgärderna i etapp 1 och 2 bör fåfull effeki , Om genomförandet reduceras eller dras ut över en långtid, minskas effekterna och kommu- 1978/79: 95 180 nernahinner få sin ekonomi underminerad. Det blir sedan mycket värre ochdyrare att få den reparerad. Sundbybergskommun förordar att både den förenklade skatteunderlagsberäkningen ochregleringen av skatteeftersläpningen skall föras till den förstaprioriteringsgraden. Några remissinstanser harsynpunkter på prioritering inom KEU:s etapp 2, i länsamt , , , och länslandstingskommuner anser att den förenklade skatteunderlagsberäkningen bör geshögsta prioritet i en andra etapp. Ett tiotal kommuner delar denna instäUning, åtta sydsvenska länsavdelningar liksom ett femtiotal kommuneranser att en höjning av grundgarantin i skatteutjämningssyslemet börgenomföras före ändring av utbetalningsreglerna för grundskolebidrag ochkommunalskattemedel. Flera remissinstanser, bl,a, RRV samt och läns landstingskommuner, uttalar i sinayttranden att förslaget om förändrade regler för utbetalning avkommunalskattemedlen bör ges högre prioritet än i KEU:s förslag. bör överläggningar om ändrade utbetalningsregler förkommunalskattemedlen tas upp utan dröjsmål. Ett trettiotal kommuner varav en tredjedel i förordar också i sina yttranden att deändrade utbetalningsreglerna för kommunalskattemedlen bör ges högre prioritet,och kommuner anser att denna åtgärd bör föras till etapp 1,och kommuner placerar de ändrade ulbetalningsreglema för kommunalskattemedlennäst efter skatteutjämningsreformen vad avser angelägenhetsgrad. Sex kommunerförordar att etapp 2 skall omfatta den förenklade skatteunderlagsberäkningenoch ändrade utbetalningsregler för grundskolebidraget. Göteborgskomniun anser att den av utredningen föreslagna prioriteringsordningen intekan tillmätas någon avgörande betydelse. Skälet till detta är att utredningenlämnat ett stort antal viktiga frågor med hög aktualitet och med stor betydelseför kostnadsfördelningen mellan stat och kommun utanförprioriteringsdiskussionen. Kommunen nämner bl, a, skatteutrednings förslagom bl. a, indexreglering av grundavdraget, SOFT, statens stöd till utbyggnad avbarnomsorg, äldrevård och långtidsvård, grundskolebidragets beräkning isamband med SIÄ-reformen och sysselsättningsutredningens avvägningar om sysselsättningeninom den kommunala sektorn. 1978/79: 95 1 Inledning ...................................................... .... 4 2 Föredragandens överväganden ........................... .... 6 2.1 Samspel mellan stat och kommun.................... 6 2.2 Utrymme för utbyggnad av den kommunala verksamheten 9 2.3 Medel för att begränsa den kommunalautgiftsexpansionen 21 2.4 Frivilliga överenskommelser............................ .. 29 2.5 avgiftsfinansiering ........................ .. 37 2.6 Kostnadsfördelning mellan stat och kommun...... 40 2.7 Ett reformerat skatteutjämningssystem .......... 45 2.7.1 Nuvarande skatteutjämningssystem......... .. 45 2.7.2 Principer för skatteutjämningen ............. 48 2.7.3 Grundgaranfi .................................... 50 2.7.4 Åldersstruktur..................................... .. 59 2.7.5 Spärregler ....................................... 63 2.7.6 Omprövning av grundgaranti och åldersstruktur .. 64 2.7.7 Huvuddrag i ett nytt skatteutjämningssystem 65 2.7.8 Finansiella och andra konsekvenser.......... 67 2.7.9 Genomförande i etapper ...................... 70 2.7.10 Extra skatteutjämningsbidrag ............... 71 2.7.11 Inomregional skatteutjämning ............... .. 73 2.8 Statskommunala bostadsbidrag och kommunala bosladstill-läggtill folkpension 74 2.9 Bidragsförskott m. m.................................... .. 79 2.10 Förenklad beräkning av det kommunalaskatteunderlaget .. 82 2.11 Specialdestinerade statsbidrag .................... .. 86 2.12 Utbetalning av kommunalskattemedel.............. .. 95 2.13 Övriga av KEU 76 föreslagna åtgärder.............. 100 2.14 Sammanfattning av finansiella konsekvenser..... 103 3 HemstäUan ................................................... 106 4 Beslut ......................................................... 106 Bilaga1 verksamhetsområde BUaga 2 Socialdepartementetsverksamhetsområde Bilaga 3 Budgetdepartementets verksamhetsområde BUaga 4Utbildningsdepartementets verksamhetsområde Bilaga 5 Jordbruksdepartementetsverksamhetsområde Bilaga 6 Bostadsdepartementels verksamhetsområde Bilaga 7Kommundepartementets verksamhetsområde Bilaga 8 Sammanfattning av 1976 årskommunalekonomiska utrednings betänkanden Bilaga 9 Remissyttrandena 00 1978/79.