ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102970 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om alkohollagstiftningen Det alkoholpolitiska beslut fattade har till syfte att minska totalkonsumtionen av alkohol och nedbringa alkoholskadorna i samhället. Denna målsättning råder det inte några delade meningar om. Men när nu den nya alkohollagstiftningen börjar tillämpas kan man konstatera att den i vissa avseenden skapat krångel och byråkrati i en utsträckning som av många betraktas som löjeväckande och som inte påverkar den alkoholpolitiska målsättningen. Vi vill här peka på några av otympligheterna och föreslå ändringar i lagstiftningen. Aperitifen klassas i - och endast i - som spritdryck, trots att volymprocenten alkohol ej överstiger . Detta beror på framställningssättet. Eftersom drycken har en alkoholhalt, som understiger den högsta tillåtna för starkvin, vore det naturligt att hänföra den till samma grupp i tullhänseende. En ändring av denna bestämmelse påverkar inte den alkoholpolitiska målsättningen men skulle undanröja all den irritation och alla de missförstånd som uppstått vid tullbehandling av resenärer från utlandet. I den nya lagstiftningen har också hemtillverkning av vin med användande av s. k. snabbvinsatser förbjudits. Orsakerna till alkoholmissbruk undanröjs inte genom ett sådant förbud. Alldenstund ingredienserna som ingår i snabbvinsatserna går att köpa var för sig är det svårt att inse att förbudet är någonting annat än en skenåtgärd. Därför bör förbudet upphävas. Den del av den nya alkohollagstiftningen där byråkratin firar de största triumferna gäller tillståndstvånget för ölservering i samband med heminackordering, i kollektivhusmatsal och i personalmatsal. Dessa var tidigare undantagna från detta tillståndstvång. Resultatet har blivit att mängder av ansökningar att få fortsätta att servera öl i personalmatsalar hopas på länsstyrelserna och att det råder stor förvirring om vad man "får och inte får. Tillståndstvånget är i detta avseende otympligt och skapar olust och förmynderikänsla och bör utgå. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att antager följande förslag till ändring av § 2 Lagen om tillverkning av drycker Med spritdryck dryck. sprit kan dock med hänsyn till alkoholstyrka, vedertagen internationell klassificering eller andra omständigheter hänföras till vin i enlighet med vad regeringen närmare föreskriver. 2. att beslutar att 10 § LTD omskrivs så att extrakt eller koncentrat av druvmust eller annan fruktsaft fortsättningsvis skall få användas vid tillverkning i hemmet för eget behov, 3. att beslutar att tillståndstvånget för ölservering i samband med heminackordering, i kollektivhusmatsal och i personalmatsal upphävs. () () Med spritdryck förstås sprit som är avsedd att förtäras som dryck.
mot · G102972 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. Såsom en grundregel för mervärdeskatten gäller att den skall verka neutral i såväl konsumtions- som konkurrenshänseende. Detta innebär att skatten inte skall inverka på konsumenternas val av konsumtionsobjekt och inte heller påverka näringslivets konkurrensförhållanden eller organisationsformer. På några områden gäller dock att mervärdeskatten icke är konkurrensneutral. Enligt 13 § lagen om mervärdeskatt utgår mervärdeskatt av beskattningsvärdet. Eftersom skatten inräknas i vederlaget för varan, uttas i praktiken skatt efter något högre procenttal, nämligen på beloppet före skatt. Vid omsättning av byggnad eller monteringsfärdigt hus utgör beskattningsvärdet av saluvärdet. Enligt lag utgår skatt . Med pålägg i praktiken . Denna regel gäller också för byggnads- eller anläggningsentreprenad och annan tjänst som avser fastighet § 14 ML. Genom denna reduceringsregel blir mervärdeskatten icke konkurrensneutral mellan entreprenörer och butikshandel. Såväl färg-, golv- och väggvaror berörs liksom hushållskapitalvaror. På ett annat område - konkurrensneutralitet mellan offentliga och privata företag - tog ett beslut som innebär riktlinjer för konkurrensneutralitet mellan offentliga och privata tvätteriföretag. Dessutom har en begäran av om förslag till ändringar av mervärdebeskattningen, i syfte att eliminera de olikheter beträffande skatteskyldigheten som råder mellan den offentliga sektorn och den del av näringslivet som arbetar i konkurrens med denna sektor, av regeringen överlämnats till mervärdeskatteutredningen för att tagas under övervägande vid utredningsuppdragets fullgörande. Men lika viktigt som konkurrensneutralitet är mellan offentliga och privata företag i fråga om mervärdeskatten, lika viktigt är det med konkurrensneutralitet mellan företagen inom den privata sektorn på detta område. Därför bör frågan om reduceringsregeln ses över. En möjlighet att åstadkomma konkurrensneutralitet företagen emellan vore att samtliga företag fick betala samma mervärdeskatt. För att undvika framtida konkurrensolikhet på grund av mervärdeskatten bör uttala som sin mening att mervärdeskatten endast år ett finanspolitiskt instrument som skall vara konkurrensneutralt. Med stöd av vad som anförts hemställes att som sin mening ger regeringen till känna vad motionen anförts beträffande mervärdeskattens funktion. () () () () () ()
mot · G102973 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. En allvarlig brist i gällande skattesystem är att erforderlig hänsyn ej tas till den nedsatta skatteförmåga som många människor har, antingen på grund av eget handikapp eller på grund av vård- eller försörj ni ngsansvar gentemot barn, make eller anhörig med nedsatt skatteförmåga. De bestämmelser som återfinns i 50 § 2 mom. tredje stycket kommunalskattelagen anger som motivering för extra skatteavdrag att skatteförmågan skall vara väsentligen nedsatt. Det är ostridigt att många människor med handikapp har sin skatteförmåga nedsatt. Bedömningen av om nedsättningen av skatteförmågan är väsentlig eller ej måste av naturliga skäl bli subjektiv. Det är icke tillfredsställande att personer, vilka drabbats av sjukdom eller handikapp och därigenom fått extra utgifter för en dyrare livsföring som hänger samman därmed, icke ersätts med extra skatteavdrag eller annan ersättning. Normalt medgives avdrag av kostnader för intäkternas förvärvande, men principen om möljighet till extra skatteavdrag är ju redan knäsatt i 50 § kommunalskattelagen, och vi föreslår att ifrågavarande paragraf ändras så, att ordet väsentligen utgår. Åberopande det anförda hemställs att antar följande Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom förordnas att 50 § 2 mom. kommunalskattelagen (1928:370) skall ha nedan angivna lydelse: 2 mom. För fysik kronor, bortfaller. Finnes skattskyldigs skatteförmåga under beskattningsåret hava varit nedsatt till följd av långvarig sjukdom, olyckshändelse, ålderdom, underhåll av andra närstående än barn, för vilka den skattskyldige ägt tillgodonjuta allmänt barnbidrag, eller annan därmed jämförlig omständighet, må efter taxeringsnämndens eller, om besvär anförts eller ock särskild framställning därom gjorts året näst efter taxeringsåret, skatterättens beprövande den skattskyldiges taxerade inkomst minskas, förutom med kommunalt grundavdrag, med ytterligare ett efter omständigheterna avpassat belopp, dock högst . Har skattskyldig på grund av jämkning av beräkning av sjömansskatt åtnjutit avdrag för nedsatt skatte förmåga, skall avdrag, som avses i detta stycke, minskas med det belopp, varmed jämkning medgivits. Om skattskyldigs motsvarande tillämpning. Skattskyldig, vars detta stycke. Vad härefter , beskattningsbar inkomst. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser äger dock alltjämt tillämpning vid taxering samt eftertaxering för eller . BO () ()
mot · G102976 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:79 om ändrade beskattningsregler för koncernbidrag m. m. I propositionen föreslås bl. a. att tiden för skattemässig förlustutjämning skall förlängas för aktiebolag och ekonomiska föreningar från sex till tio kommunisterna har i motionerna 1977/78:322 och 1977/ 78:323 framfört kritik mot det nuvarande skattesystemet. Dels har avdragssystemets utformning berörts, dels har en omläggning till produktionsbeskattning föreslagits som ersättning för nu gällande företagsbeskattning och utformningen av arbetsgivaravgifter. Avdragssystemets utformning gynnar höginkomsttagare och företag i förhållande till övriga skattepliktiga. 1 stället för en uppmjukning i företagsbeskattningen som regeringen föreslår är kommunisterna för en skärpning av beskattningen av vinsterna i företagen och de ekonomiska föreningarna. Detta har satts i sammanhang med behovet av kapital till samhälls- och löntagarstyrda fonder för närings- och sysselsättningspolitiska ändamål. Regeringens förslag är även fördelningspolitiskt oacceptabelt. Det gynnar endast aktiebolagen och de ekonomiska föreningarna. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar avslå regeringens proposition 1977/78:79 punkt 2 vad avser ändring i förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst. (vpk) C-H. (vpk) (vpk)
mot · G102977 · 1978-01-24 00:00:00 — 1977/78 977-986 av m. fl. om viss översyn av reglerna rörande bilkostnadsavdrag vid inkomstbeskattningen har vi i motioner i (bl. a. motionerna 1974:374,1975/76:711 och 1976/77:630) hävdat att nu gällande regler för avdrag vid beskattningen för vissa resekostnader mellan arbetsplats och bostad är alltför snävt utformade. Det gäller dem som har sin arbetsplats på stort avstånd från den plats där de bor. Den schablon som gäller missgynnar sådana som har mycket långa körsträckor. Det är ofta fråga om personer som bor i glesbygder. Våra synpunkter har inte funnit gensvar hos skatteutskottets och majoritet. De skäl som anförts för avslag på våra yrkanden anser vi dock ej bärande. Vi upprepar därför våra krav att en differentiering av avdragsrätten bör komma till stånd, så att s. k. långpendlare, vilka företrädesvis är bosatta i de fyra nordligaste länen, kan kompenserar för sina högre bilkostnader. Vi vill här påpeka att den statliga bilersättningen är högre i de fyra nordligaste länen än i landet i övrigt. Möjlighet till större avdrag fördem som ej erhåller bilersättning i någon form bode därför ges inom dessa län. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om översyn av reglerna om avdragsrätt för resor med bil mellan arbetsplats och bostad i syfte att nå kompensation för de högre bilkostnaderna i de fyra nordligaste länen. () PER ()
mot · G102978 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:79 om ändrade beskattningsregler för koncernbidrag m. m. I regeringens proposition 1977/78:79 om ändrade beskattningsregler för koncernbidrag m. m. föreslås att tiden för skattemässig förlustutjämning skall förlängas för aktiebolag och ekonomiska föreningar från sex till och att förlängningen skall omfatta förluster för vilka avdrag annars skulle ha kunnat medges senast vid taxering. Departementschefen motiverar den föreslagna ändringen med att det ansträngda läge som företag i flera branscher befinner sig i kan innebära en påtaglig risk för att ett antal företag inte kommer att kunna utnyttja rätten till förlustutjämning . Vi delar inte departementschefens bedömning att man på grund av den rådande lågkonjunkturens verkningar behöver förlänga förlustutjämningsperioden. Vi vill erinra om att åren 1974 och 1975 - framför allt 1974 - var högvinstår för företagen med utomordentligt goda resultatutjämningsmöjligheter. Många företag hade bruttovinster som gav utrymme för maximala av- och nedskrivningsmöjligheter liksom fondavsättningar. Utgångsläget att via en bokföringsmässig resultatutjämning klara en kommande förlustsituation måste således betraktas som förhållandevis gynnsam. Till detta bör påpekas att eftersom förlusterna i huvudsak måste vara hänförliga till tiden , återstår fortfarande huvudparten av den sexårsperiod som i nu gällande förordning föreskrivs för rätten till förlustutjämning. Vi kan i och för sig dela departementschefens uppfattning att det skulle kräva genomgripande förändringar att låta en förlängning av förlustutjämningsperioden även gälla fysiska personer och andra juridiska personer än aktiebolag och ekonomiska föreningar men vill ändock peka på det inte minst från konkurrenssynpunkt angelägna i principen med enhetliga bestämmelser för alla företagsformer. De föreslagna ändringarna skulle ge aktiebolag och ekonomiska föreningar en fördel jämfört med de mindre företagen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att avslår propositionens (1977/78:79) förslag till lag om ändring i förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst. () () ()
mot · G102979 · 1978-01-25 00:00:00 — om respittid vid skatteuppbörd m. m. Vårt system för uppbörd av skatter och inbetalning av olika avgifter ställer stora krav på administrativa insatser. Inte minst de skatt- och avgiftsskyldiga får finna sig i att göra betydande arbetsinsatser. Vid sidan av det direkta arbetet är det en mängd olika datum som måste bevakas för att inte missa föreskrivna inbetalningar. Generellt sett sköter de skatt- och avgiftsskyldiga sina skyldigheter väl, men även den bäste kan , ofta på grund av omständigheter över vilka han inte kunnat råda, missa ett av de datum då inbetalning skulle ha gjorts. Konsekvenserna av en sådan miss är då beroende av vad slag av inbetalning det varit fråga om. Det kan t. ex. vara missande av för fyllnadsinbetalning av skatt. Då är det bara att konstatera att tåget gått för . Är det däremot ett överskridande av datum för preliminär skatteuppbörd eller sådan inbetalning av socialförsäkringsavgifter, kan inom viss betalning godtas mot erläggande av fastställd respitavgift. Ett annat exempel: inbetalning av stadgad del av avsättning till allmän investeringsfond går inte att göra efter fastställt datum. Likformiga regler, innebärande viss respittid vid alla här avsedda betalningstillfällen skulle vara till gagn såväl för de skatt- och avgiftsskyldiga som för samhället. Den som missat en betalning får tid att reparera sin glömska, och samhället får ett ekonomiskt tillskott genom den avgift som i dessa fall skulle utgå med viss procent av för sent inbetalt oelopp. Med stöd av det anförda föreslår jag att hos regeringen begär en översyn av reglerna för inbetalning av skatter, avgifter och avsättningar så att en viss respittid alltid ges för inbetalning efter fastställt datum mot en lämpligt avvägd avgift.
mot · G102980 · 1978-01-24 00:00:00 — av i Kumla och om en upprustning av biblioteksverksamheten inom kriminalvårdens institutioner 1 budgetpropositionen 1977/78, bilaga 5, föreslår departementschefen en uppräkning av anslaget till kriminal vårdsanstalternas biblioteksverksamhet med . eller med ca 6 96. hade begärt en uppräkning med . Årets anslagsgivning är, även jämfört med närmast föregående år, långt ifrån det belopp som motsvarar det nödvändiga upprustningsbehovet på anstalternas bibliotek. Närmare hälften av dagens biblioteksanslag nyttjas för att driva utlåningsverksamhet vid anstalterna /Håga, Kumla, och . Till de kommunala biblioteken, som har hand om utlåningsverksamheten vid övriga anstalter, utgår endast en mindre ersättning: ca . per vårdplats vid häktena, . vid de slutna riksanstaltema och . vid övriga anstalter. beräknade i sin anslagsframställning behovet av anslag för att nå en godtagbar biblioteksstandard till . per vårdplats vid häktena, . vid de slutna riksanstaltema, . vid de slutna lokalanstalterna och . vid de öppna anstalterna. Trots den låga anslagsgivningen har det dock varit möjligt att bedriva en biblioteksverksamhet vid häkten och anstalter med storartade insatser av många kommuners bibliotek. Risk föreligger dock att kommunerna upphör med eller minskar biblioteksverksamheten, då anslagsgivningen inte tillnärmelsevis kan anses vara tillfredsställande. En jämförelse med landstingens bidragsgivning till kommunerna för biblioteksverksamheten vid sjukvårdsinrättningarna visar hur orimligt låg den statliga bidragsgivningen för verksamheten vid häkten och anstalter är. Om det skall vara möjligt att upprätthålla kommunernas service med boklån bör regeringen i kommande budget presentera en långsiktig plan för upprustning av biblioteksanslaget. Den bör i en första etapp avse en betydande anslagsuppräkning till verksamheten vid häkten och slutna riksanstalter, där behovet av biblioteksverksamhet är avsevärt större än vid de öppna anstalterna och där de intagna mera bör stimuleras att delta i verksamheter utanför anstalterna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hemställer hos regeringen att denna presenterar en plan för upprustning av biblioteksverksamheten vid kriminalvårdens inrättningar med en prioritering för biblioteksverksamheten vid häkten och slutna riksanstalter. () () i Kumla
mot · G102981 · 1978-01-25 00:00:00 — om nedläggningen av annexet Rödjan vid kriminalvårdsanstalten i Regeringen har forordnat att annexet Rödjan med 40 platser vid kriminalvårdsanstalten skall läggas ned , dock . Enligt lagen om kriminalvård i anstalt skall den som undergår fängelse i högst företrädesvis vara placerad i lokalanstalt. Dessutom anges att intagen skall placeras i öppen anstalt, om icke annan placering är påkallad av speciella skäl. Regeringens beslut angående annexet Rödjan innebär att blir helt utan öppen lokalanstalt. Lagens intentioner att placera korttidsintagna nära hemorten kan därför inte tillämpas. Från behandlingssynpunkt torde detta förhållande inte vara tillfredsställande. Den beslutade nedläggningen av 40 platser kan inte motiveras av överkapacitetsskäl. Det är full beläggning vid anstalten i . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära omprövning beträffande beslutet att lägga ned annexet Rödjan vid kriminalvårdsanstalten i . () ()
mot · G102982 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ett nytt polishus i 1 motionerna 1975:1123 och 1975/76:1079 har påtalats behovet av nya lokaler för polisen i . Den motivering som härvid framförts framstår givetvis som alltmer aktuell, då inga förutsättningar för förbättrade lokalförhållanden föreligger i nuvarande lokaler. Vid justitieutskottets behandling av nämnda motioner har behovet av byggnation i princip tillstyrkts av utskottet. Ur protokoll och bristförteckning över inventering av de lokalutrymmen som finns i nuvarande polishus, resp. skall finnas enligt ett upprättat dimensioneringsbesked för det planerade nya polishuset, upprättat , framgår bl. a. följande: I Polismästare med kansli förfogar otidsenliga och splittrade lokaler, behovet är . II Poliskommissarier, övervakningssektion med arrestenhet m. m. förfogar mot beräknat behov av . III Kriminalavdelningensutrymmeärinuvarandelokaler213,5m2 mot beräknat behov av . V För personalfunktioner är utrymmet mot beräknat behov av . Sammanfattningsvis framgår av nämnda protokoll att polisen i totalt förfogar lokaler, medan dimensioneringsbeskedet för det planerade nya polishuset omfattar 3 , i vilket ingår som planerings reserv. som planeringsarbetet fortgått för nytt polishus, har stor återhållsamhet med lokalanskaffning varit möjlig. Men då nu projekteringen är praktiskt taget färdig ökar helt naturligt trycket på att något måste göras, om inte byggnationen kommer i gång omgående. Som exempel på återhållsamheten kan nämnas att antalet anställda ökat från ca 60 tjänster till ca 85; har lokalerna varit praktiskt taget oförändrade. I samband härmed kan nämnas att polisdistrikt kommer att bli rekryteringskår, vilket innebär ytterligare behov av utrymme. Redan förekommer att 3 anställda delar arbetsrum om . Vid frågestund förklarade justitieministern att han delar uppfattningen att det föreligger ett stort behov av nya lokaler för polisen i men att projektet enligt regeringsbeslut ingår i projektreserv och således kan komma till utförande när behov föreligger med hänsyn till sysselsättningsläget. tillskrev länsarbetsnämnden i med anledning av att sysselsättningsläget i var sådant att det projekterade polishuset borde aktualiseras från sysselsättningssynpunkt för anläggnings- och byggnadsarbetare. ansvar för en dräglig arbetsmiljö för polisdistrikts anställda och för en rimlig service och säkerhet åt befolkningen i kräver att denna fråga bringas till en snar lösning. Mot bakgrund av detta och de positiva yttranden som föreligger från såväl justitieministern som justitieutskottet anser vi att byggstart bör ske inom ramen för den finansfullmakt som lämnar regeringen. Slutlig medelsanvisning får då lämnas antingen i tilläggsbudget eller i nästkommande ordinarie budget. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande igångsättning av byggande av polishus i . () ()
mot · G102984 · 1978-01-24 00:00:00 — av tredje vice talmannen m. fl. om bibehållande i av skyddskonsulentens kansli Genom beslut förordnade Kungl. Maj:t om inrättande av skyddskonsulentdistrikt i fr. o. m. omfattande och domsagor. förordnades att övervakningsnämnd skulle inrättas i omfattande nämnda domsagor samt kriminalvårdsanstalten . föreskrev regeringen att skyddskonsulentdistrikt fr. o. m. även skulle omfatta domsaga. i skulle från nämnda dag ha såsom verksamhetsområde - förutom de tre domsagorna och Skåltjärnshyttan - även kriminalvårdsanstalterna Båtshagen och Hinseberg. I beslut av regeringen (, dnr 321/76) angående kansliort för skyddskonsulenten i distrikt medgav regeringen att skyddskonsulentens i distrikt kansli tidigast fick överflyttas från till kommun. Sedan företrädare för hemställt att regeringens beslut skulle ändras och att skyddskonsulentens kansli skulle få vara kvar i lämnade regeringen denna framställning utan bifall. Representanter för de fackliga organisationerna vid skyddskonsulentens kansli, vilka icke kände till regeringens beslut av , översände en skrift till regeringen, i vilken de bl. framhöll att övervägande delen av personalen var bosatt i och hemställde att kansliet skulle vara kvar i . har fått vidkännas en kraftig minskning av antalet arbetstillfällen, varför flyttningen av skyddskonsulentens kansli från till med hänsyn härtill är mycket olycklig. i har lokaler i en nybyggd fastighet. Lokalerna anses f. n. vara tillräckliga, men ytterligare lokaler torde vid behov kunna skaffas i samma fastighet. Att (efter så ) flytta kansliet från till kommer att medföra stora kostnader. Med hänsyn till att orterna endast ligger på ett avstånd av från varandra och med hänsyn till avståndet från och samt olika delar av skyddskonsulentens distrikt är från resesynpunkt föga att vinna med att flytta kansliet. Vidare bör beaktas personalens egen önskan. Ett av skälen till att valdes som kansliort var att man räknade med att som ledamot i övervakningsnämnden erhålla läkare från Mariebergsklinikema. På grund av läkarbristen har detta inte varit möjligt. Enligt uppifter torde detta dock bli möjligt inom inte alltför avlägsen framtid, om är kvar som kansliort. På grund av vad sålunda anförts hemställs att uttalar att kansliet för skyddskonsulenten i distrikt skall vara kvar i . () ()