ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021856 · 1978-03-29 00:00:00 — Motion 1977/78:1856 med anledning av propositionen 1977/78:116 med förslag till anslag till för /79, m. m. I propositionen 1977/78: 116 upptas för investeringar i distributionsanläggningar 573 milj. kr. Bland de projekt för vilka medel beräknats finns uppförandet av en ledning med sträckningen Forsmark OdensalaGrantorp. Ledningen avses dras i sydvästlig riktning så att och berörs. är en känd fågellokal där havsörn häckar, och finns upptagen på listan för Convention on Wetland. Denna senare är en konvention som tillkommit för att ge skydd åt sankmarker av internationell betydelse. Endast 20 svenska lokaler finns upptagna på denna lista. är dessutom fridlyst som naturminne. De omfattande arbeten och ingrepp i naturen som en kraftledning med den aktuella sträckningen skulle innebära, skulle ge skador på fågellivet som ej är möjliga att reparera. Därtill kommer att kraftledningen kommer att alstra ett självbrum på upp till , vilket skulle omöjliggöra det känsliga naturområdets fågelliv också för framtiden. I propositionen påpekas att koncession för denna ledning ännu inte meddelats, varför ytterligare beställningar och förberedelsearbeten för utbyggnaden bör anstå. Detta möjliggör att en alternativ sträckning av ledningen borde kunna övervägas för att bättre tillvarata naturvårdens intressen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att vattenfallsverket utarbetar förslag till alternativ sträckning för kraftledningen från Forsmark.
mot · G1021857 · 1978-03-29 00:00:00 — Motion 1977/78:1857 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:116 med förslag till anslag till för /79, m. m. Vpk motsätter sig som bekant en fortsatt utbyggnad av kärnkraften utöver tio aggregat och föreslår att ett principiellt beslut om en successiv avveckling av kärnkraften skall fattas under innevarande år. Mot denna bakgrund vill vi i anslutning till föreliggande proposition bestämt varna för att sådana anslag beslutas som kan öppna möjligheter för en fortsatt utbyggnad utöver de tio reaktorer som är i drift eller nästan färdiga. bör sålunda uttala att inte får använda eventuellt överblivna medel på andra områden till block 3 vid Forsmark. Inte heller bör sådana eventuella överföringar av medel få ske till reaktor- och reaktortanktillverkningar. Vpk är, som utförligt utvecklats i andra energipolitiska motioner, medvetet om att ett stopp för fortsatt utbyggnad av kärnkraften kommer att medföra problem för sysselsättningen i de berörda tillverknings- och byggnadsföretagen. Men en motsvarande satsning på energihushållning och förnyelsebara energikällor ger faktiskt arbete åt fler människor för varje satsad miljon än vad kärnkraftsutbyggnaden gör. En satsning på alternativ produktion inom energisektorn, på isolering, solvärme och nya bränslen, ger dessutom sysselsättning över hela landet. Tusentals arbetare skulle slippa långpendla och bo i baracker. Enligt beräkningar ger avvecklingsalternativen A och B omkring 25 000 fler arbetstillfällen inom energisektorn (exkl. samfärdsel) än vad som blir fallet vid genomförande av utbyggnadsalternativ C. som kärnkraftsindustrin avvecklas ger energisektorn underlag för nya expansiva industrier som bl. a. tillverkar komponenter för vindkraft, solvärme och hushållningsåtgärder. Med hänvisning till det anförda föreslås att i anledning av propositionen 1977/78: 116 uttalar att inte får använda eventuellt över blivna medel på andra områden till block 3 vid Forsmarks kraftstation eller till reaktor- och reaktortanktillverkningar. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) TRYCKERI 1978 78004}
mot · G1021861 · 1978-03-29 00:00:00 — Motion 1977/78:1861 med anledning av propositionen 1977/78:126 om ersättning för brottsskador I dagens trängda ekonomiska läge är det av särskild betydelse att iaktta största möjliga sparsamhet inom den offentliga sektorn. Propositionen 1977/78: 126 föreslår en utvidgad rätt till ersättning för brottsskador. Tillika föreslås godkännande av att en brottsskadenämnd jämte kansli inrättas för uppgifterna med skaderegleringen. För detta senare ändamål hemställer regeringen om ett anslag på . för tiden från till budgetårets slut. Vi tillstyrker den av regeringen föreslagna utvidgade rätten till ersättning vid brottsskador. Försäkringsbolagen har av staten, landstingen och kommunerna anförtrotts uppdraget att ombesörja skaderegleringen vid behandlingsskador som inträffar inom sjukvården i . Bolagen ombesörjer även på uppdrag av arbetsmarknadens parter reglering av de s. k. trygghetsförsäkringsskadoma. För dessa ändamål har bolagen bildat en särskild skaderegleringsorganisation, som drivs efter självkostnadsprinciper. Enligt de båda försäkringsbolagens beräkningar torde kostnader för att reglera de nu aktuella brottsskadorna, ca 320 personskador och ca 2 000 sakskador, inte behöva uppgå till mera än ca . Detta belopp utgör endast hälften av det i propositionen prognostiserade kostnadsbeloppet , ca 1 milj. kr. Ytterligare ett skäl för att låta de berörda försäkringsbolagen ombesörja skaderegleringen är att försäkringsbolagen redan har väl utbildade och erfarna skadereglerare och besiktningsmän för den typ av skaderegleringar som brottsskadorna utgör. Kravet på myndighetsinflytande och på kontroll av skaderegleringens rimlighet och skälighet borde kunna tillgodoses genom en skadenämnd med den behörighet som föreslås i propositionen. Därigenom borde på ett betryggande sätt erforderlig rättssäkerhet kunna tillgodoses. Med hänvisning till det ovanstående hemställer vi att begär att regeringen undersöker möjligheten att förbilliga administrationen av brottsskaderegleringen genom att för denna anlita den inom försäkringsbolagen redan etablerade skaderegleringsorganisationen i stället för att bygga upp en statlig administration. () ()
mot · G1021862 · 1978-03-29 00:00:00 — Motion 1977/78:1862 med anledning av propositionen 1977/78:126 om ersättning för brottsskador I propositionen 1977/78: 126 om ersättning för brottsskador föreslås nya regler om ersättning från statliga medel för dylika skador. Vidare föreslås att en ny myndighet, brottsskadenämnden, skall pröva ansökningarna om skadeersättning. Ett särskilt kansli skall inrättas för denna nämnd. Lönekostnader och andra administrativa omkostnader beräknas till . för /79. Enligt min mening är den av regeringen föreslagna utvidgade rätten till ersättning för brottsskador angelägen. bör därför besluta i enlighet härmed. Beträffande administrationen av brottsskador vill jag emellertid ifrågasätta om den inte avsevärt skulle kunna förbilligas genom att man låter försäkringsbolagen handlägga denna verksamhet. De har välutbildade skadereglerare och besiktningsmän med stor erfarenhet från ärenden av den karaktär det här är fråga om. Ett par av bolagen, och , ombesörjer redan på bl. a. statens uppdrag skaderegleringen för patientförsäkringen, dvs. behandlingsskador inom sjukvården. De har också anförtrotts uppgifter av likartad karaktär genom arbetsmarknadens parter. Enligt uppgift från de försäkringsbolag som administrerar patientförsäkringen torde kostnaderna för att reglera de nu aktuella brottsskadorna, ca 320 personskador och ca 2 000 sakskador, uppgå till . Detta belopp bör jämföras med den i propositionen angivna kostnaden. Eftersom det således redan finns en etablerad och väl fungerande organisation inom likartade områden som det här är fråga om, anser jag att möjligheterna att nyttja denna bör prövas, varigenom bl. a. kostnaderna avsevärt skulle kunna nedbringas. En sådan ordning skulle enligt min mening inte lägga hinder i vägen för att den yttersta beslutsrätten i ersättningsfrågan skall ankomma på en särskild brottsskadenämnd i enlighet med vad som anges i propositionen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att hos regeringen anhåller om förslag att organisationen av skaderegleringen i samband med brottsskador skall ske i enlighet med vad som anges i motionen. HANS NYHAGE (m)
mot · G1021864 · 1978-03-29 00:00:00 — Motion 1977/78:1864 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:140 med förslag om allmän beredskapsbudget för /79 föreslår att 82,2 milj. kr. intas i investeringsreserven för arbeten och anskaffningar hänförliga till fond. Medlen avses främst böra användas för sysselsättningsfrämjande åtgärder, som kan höja sjösäkerheten. Kommunikationsministern biträder i huvudsak förslag och anvisar 80,0 milj. kr. I har av sysselsättningsskäl byggts ett antal kassunfyrar som sedan placerats utefter svenska kusten. Dessa fyrar har ersatt fyrskepp och lysbojar. Det har utvecklats ett speciellt och värdefullt kunnande på detta slag av fyrbyggande inom byggnadsarbetarkåren i Piteåområdet. Ända till för helt sedan räknade man med att bygga ytterligare åtminstone en fyr på byggarbetsplatsen i . Det var en fyr som projekterats på företagna bottenundersökningar vid ett grund utanför . Fyren skulle bidra till säkrare passage för trafiken till och från nämnda hamn. Den skulle höja sjösäkerheten för bl. a. Gotlandsfärjor och tanktonnage. Helt oväntat blev det emellertid ingen igångsättning av fyrbygget i . Det bygge som enligt arbetsförmedlingen i skulle ge 45 man arbete blev inte av. (finns det 240 arbetslösa byggnadsarbetare i .) Vi anser att nämnda fyrbygge i bör komma i gång. Den yrkeskunskap som finns på området bör tas till vara i stället för att skingras. Åter skulle insatser för sysselsättning åt byggnadsarbetare också bli till gagn för sjösäkerheten. att beslutar att bland investeringar och anskaffningar inom fond också må ingå viss planerad och projekterad fyrbyggnation vid fyrbyggnadsplatsen i . () () ()
mot · G1021865 · 1978-03-29 00:00:00 — Motion 1977/78:1865 med anledning av talmanskonferensens förslag (1977/78:18) om fortsatt försöksverksamhet med riksdagsinformation till allmänheten I samband med riksdagsbehandlingen av presstödet tillät jag mig ifrågasätta om man inte på något sätt kunde förbättra informationen till allmänheten om ärendebehandlingen i . Det är mitt bestämda intryck att pressens riksdagsrapportering numera blivit mindre seriös och täckande än tidigare, med tonvikt på happenings hellre än på ärendenas betydelse. Allmänheten kan lätt bibringas intrycket att de stora frågorna innevarande arbetsår varit enarmade banditer, vårjakt på sjöfågel och . I jämförelse med motsvarande referat av förhandlingarna i utländska parlament (t. ex. i Times) är det tveksamt om svensk press kan hävda sig. Men är det inte rimligt att medborgarna i massmedierna och då främst i pressen där meddelandena kan läsas, begrundas och (i mån av behov bevaras) som passar mottagaren, i motsats till vad som gäller om radio och TV får besked om riksdagsbeslut som är av intresse för dem? Och hur skall de kunna få sådana upplysningar annat än genom någon form av information från själv, utan att denna skall behöva underkastas ett subjektivt urval och utformas efter pressens stilmönster och icke att förglömma tidsmässiga villkor? Vad beslutar under ett kvällsplenum kan endast undantagsvis publiceras i morgontidningarna och har förlorat intresse det anses inte längre vara en nyhet. Det förefaller inte osannolikt att en kombination av annonsering och förbättrad redaktionell behandling av riksdagsärenden skulle kunna tillgodose en del av de synpunkter som här anförts. Jag tror det är viktigare att ser till att medborgarna får information om vad gör än om vad är. Detta senare är faktiskt skolans uppgift. Enligt min uppfattning är det bättre, och säkert billigare, att använder de vanliga informationsbärarna för att få ut sitt budskap än att man gör enstaka försök med punktvis anbragd information. Den summa på ca 4 milj. kr. som talmanskonferensens majoritet nu föreslår för fortsatt experimenterande ger ju ett felaktigt intryck av den verkliga kostnaden för en sedermera på bredden genomförd informationsinsats. Vore det inte bättre att också mot bakgrunden av de stora insatser av allmänna (dvs. medborgarnas) medel som det av beslutade presstödet innebär inleda överläggningar med pressens organisationer om ändamålsenliga former för en bredare och sakligare information i befintliga pressorgan om överläggningar och beslut? Med hänvisning till det anförda hemställs att uppdrar åt talmanskonferensen att tillsammans med företrädare för pressen utreda möjligheterna till en förbättrad riksdagsinformation i dagspressen.
mot · G1021867 · 1978-03-28 00:00:00 — Motion 1977/78:1867 av m. fl. med anledning av talmanskonferensens förslag (1977/78:18) om fortsatt försöksverksamhet med riksdagsinformation till allmänheten I talmanskonferensens förslag 1977/78: 18 hemställs att anslår . för fortsatt försöksverksamhet med riksdagsinformation till allmänheten . Försöksverksamheten skall enligt förslaget bestå av en riksdagsjournal som skall tryckas i 5,7 milj. exemplar och distribueras till landets samtliga hushåll som gruppkorsband. En av talmanskonferensen tillsatt informationsgrupp genomförde lokala och regionala försök med information genom ett flertal olika kanaler annonsering i dagspress, veckopress, konsumentpress och fackförbundspress samt utdelning av en 32-sidig trycksak. Utvärderingen av försöken visade att dagspressannonseringen och den direktdistribuerade trycksaken gett goda resultat. I genomsnitt av de intervjuade kunde spontant återge något av innehållet i resp. annons. hade läst någonting i den 32-sidiga trycksaken. På grundval av dessa resultat föreslog försöksledaren att riksdagsinformationen till allmänheten skulle fortsätta genom a) dagspressannonsering b) distribution av en särskild riksdagsjournal till landets 3,7 milj. hushåll två gånger. Kostnaderna för denna informationsverksamhet skulle uppgå till drygt 19 milj. kr. Förslaget har därefter i sparsamhetssyfte bantats ned, så att det som nämnts omfattar en utgåva av en riksdagsjournal till landets hushåll. Försöksledaren betonade i sin rapport att annonseringen och den direktdistribuerade trycksaken inte skulle ses som tävlande alternativ utan att de representerade olika typer av information. Vi vill kraftigt understryka detta. Målsättningen för informationsverksamheten att hålla allmänheten informerad om och öka intresset för och dess arbete förutsätter att informationen är aktuell och tidsmässigt anpassad till de olika frågornas behandling i . Endast dagspressannonsering kan ge sådan aktualitet åt informationen, riksdagsjoumalen skulle vara helt inaktuell. Det är därför enligt vår mening absolut nödvändigt att som grund för diksdagsinformationen ha en regelbundet återkommande dagspressannonsering. Även ekonomiska skäl talar för detta. Det belopp som föreslås för riksdagsjoumalen skulle, om det användes för dagspressannonsering, räcka för att införa i landets samtliga dagstidningar. Vi delar dock den bedömning som gjorts av försöksledare och arbetsgrupp, nämligen att riksdagsjournalen skulle vara värdefull för en annan typ av information än den som förmedlas genom dagspressannonsering, för mera grundläggande och utförlig information om och dess arbetsformer. Publikationen bör därför kunna utges på försök, som ett första steg, men bör fullföljas med den av oss förordade annonseringen. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att ge till känna vad som i motionen anförts om behovet av försök med information om arbete via annonsering. () ()
mot · G1021872 · 1978-04-05 00:00:00 — Motion 1977/78:1872 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:145 om ändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning I den debatt om aktieköp för medel ur AP-fonden, som fördes vid den fjärde AP-fondens tillkomst, anfördes att denna skulle leda till ökad sysselsättning och ett vidgat löntagarinflytande över företagen. Inget av detta har blivit verklighet. Den har inte gett något ökat löntagarinflytande och har inte haft några positiva sysselsättningseffekter. Fondens medel har använts för inköp av aktieposter i s. k. väletablerade privatägda börsföretag. En stor del av medlen har använts till finansiering av företag med en omfattande kapitalexport och en huvuddel av sin sysselsättning utomlands. Det största deklarationsvärdet hade fjärde AP-fondens aktier i bl. a. följande multinationella koncerner: 82,65 milj. kr., AGA 67,1 milj. kr., 62,3 milj. kr. och ASEA 43,9 milj. kr. En fortsättning av stödet till sådana företag kan inte accepteras. Fjärde har i skrivelse till regeringen begärt att ytterligare medel om cirka 750 milj. kr. Regeringen vill bara gå med på 250 milj. kr. Vi för vår del anser att ett medelstillskott av den storleksordning styrelsen begärt är motiverat. Men för att det skall beviljas måste verksamheten få en ny inriktning. Den nuvarande fjärde AP-fondens aktieinnehav i privatkapitalistiska företag skall avvecklas. I stället bör medel ur AP-fonden användas i ett investeringsprogram för uppbyggnad av statligt ägda förädlingsindustrier. bör uppdelningen av AP-fonden på fyra delfonder avvecklas och förvaltningen av AP-fonden skötas av en enda fondstyrelse. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar anta följande förslag till lag om ändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning: De penningmedel, som enligt 19 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skola ingå till allmänna pensionsfonden, skola på sätt nedan stadgas förvaltas av fyra särskilda styrelser, benämnda forsta, andra, tredje och fjärde fondstyrelserna, därvid dock de medel som överföras till fjärde fondstyrelsens förvaltning få uppgå till högst . De penningmedel, som enligt 19 kap. 5 § lagen (1962:381) om allmän försäkring skola ingå till allmänna pensionsfonden, skola på sätt nedan stadgas förvaltas av fyra särskilda styrelser, benämnda första, andra, tredje och fjärde fondstyrelserna, därvid dock de medel som överföras till fjärde fondstyrelsens förvaltning få uppgå till högst . Denna lag träder i . 2. att uttalar och hos regeringen hemställer om förslag med syfte a) att förvaltningen av AP-fonden skall skötas av en enda fondstyrelse, b) att AP-fondens innehav av aktier i privatkapitalistiska företag avvecklas, c) att medel ur AP-fonden skall användas i ett investeringsprogram för statliga förädlingsindustrier. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G1021875 · 1978-04-07 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:137 om vissa yrkestrafikfrågor m. m. tror vi att regeringen driver med oss. För tredje gången föreslås en serie ändringar i förordningen (1940:910) angående yrkesmässig automobiltrafik. Med hänvisning till vad vi anfört i motionerna 1977/78:1756 och 1778 hemställer vi att ger regeringen till känna att förordningen angående yrkesmässig automobiltrafik bör ersättas av en lag som är skriven på begriplig svenska. () () 1 1977/78.
mot · G1021877 · 1978-04-11 00:00:00 — Motion 1977/78:1877 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:144 med förslag till lag om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio, m. m. I motionen 1977/78:1799 med anledning av regeringens proposition 1977/ 78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. har kommunisterna utförligt motiverat riskerna med en försöksverksamhet med närradio/TV och yrkat avslag på förslaget. Vi pekar i motionen på att närradion hämmar lokalradions utveckling, att närradion gynnar starka organisationer, att närradion kan påverkas av kommersiella intressen och att närradion blir tätortsradio. Vi framhåller också det tvivelaktiga i att man fortsättningsvis skall kunna köpa sig tid i etern och riskerna med att upphäva ensamrätten för att sända program. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar avslå propositionen 1977/78:144 med förslag till lag om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio, m. m., 2. att uttalar att försöksverksamhet med närradio/TV ej bör komma till stånd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G1021878 · 1978-04-11 00:00:00 — Motion 1977/78:1878 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:170 om fristående länsdomstolar 1 propositionen 1977/78:170 föreslås att de nuvarande länsdomstolama bryts ut från länsstyrelserna för att bilda en ny fristående allmän förvaltningsdomstol i varje län. Dessa nybildade länsrätter föreslås bli lokaliserade till residensstäderna. Utan någon som helst diskussion avfärdar propositionen de regionalpolitiska och sysselsättningspolitiska skäl som några remissinstanser anfört för annan förläggningsort än residensstad. Den offentliga sektorns verksamhet måste planeras med beaktande av regional- och sysselsättningspolitiska skäl. Detta har betonats av sysselsättningsutredningen. Enligt vårt sätt att se måste den offentliga sektorn vid sin verksamhetsplanering ta hänsyn till de obalansproblem som kan finnas på arbetsmarknaden inom och/eller mellan kommuner och län. Vi menar att även andra orter än residensstäder bör kunna komma i fråga som lokaliseringsorter vid lokaliseringen av länsrätterna och att regeringen vid denna lokalisering beaktar såväl de geografiska som de regional- och sysselsättningspolitiska skäl för andra lokaliseringsorter än residensstäder som kan finnas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av länsrätt. () ()
mot · G1021880 · 1978-04-13 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:109 om förskott på studiemedel m. m. I propositionen föreslås bl. a. att studerande, vars studiemedelsansökan dröjt i över och som ansökt om förskott, skall få . med vissa undantag. Detta måste betraktas som en nödlösning, eftersom det ger den studerande endast en tillfällig hjälp och inte kan anses lösa de problem som kan uppstå och som tvingar den studerande att avbryta sina studier. Osäkerheten hos den studerande kvarstår. Den nu föreslagna lösningen kan dessutom innebära merarbete för studiemedelsnämnderna som förlänger väntetiden ytterligare. Det finns ett stort behov av pengar i början av terminen, speciellt hos människor från arbetarklassen och andra ekonomiskt svaga grupper, vilka endast i ringa omfattning blir hjälpta i och med införandet av förskottet. I stället måste studiefinansieringen ordnas så, att ingen får försämrade studieresultat eller tvingas avstå från studier av ekonomiska skäl. Målsättningen bör vara att studiemedlen görs icke-återbetalningsskyldiga genom att bidragets andel successivt ökas. Ekonomisk trygghet skulle minska även den sociala snedrekryteringen, speciellt till den högre utbildningen. Då det i dagens läge är omöjligt att klara sig enbart med studiemedel, tvingas man till deltidsarbete, vilket ofta leder till försämrade studieresultat. Många studerande föredrar deltidsstudier, speciellt de som kommer från mindre välbärgade hem eller eljest saknar ekonomiska garantier. Propositionen medger inte dessa studerande rätt till förskott, ej heller de studerande som studerar enbart en del av terminen, fast behovet hos dessa människor är lika stort som hos de andra. Effekten för dessa blir ofta: mera arbete, försämrade studieresultat. Utbildningspolitikens inriktning har kännetecknats som en monopolens strävan att övervältra utbildningskostnaderna på de studerande själva. Den trenden måste brytas. Propositionen innehåller också en viss diskriminering. Enligt förslaget erhåller inte studerande utomlands samt utländska studerande som avvaktar prövningen av sin principiella rätt, detta förskott. Detta trots att speciellt den sistnämnda gruppen ofta har större behov av pengar i terminens början än studerande i allmänhet. Vi anser att även dessa grupper bör få förskott vid behov. Deltidsstuderande och utländska studerande som väntar på beslut om principiell rätt till studiemedel bör inte undantas från förskottet. Dessa är så en liten del av totala antalet studerande att kostnaderna måste bli mycket Bedömningen för de utländska studerandenas del kan dessutom förväntas ta mycket . Angående kostnadsberäkningarna anser vi att de föreslagna inte är en realistisk bedömning. CSN:s uppskattning på , om man stannar vid modell 3, anser vi mera realistisk. Med anledning av det ovan anförda hemställs 1. att beslutar anvisa . till driftkostnader för ett förskottssystem åt studerande, 2. att hos regeringen anhålla om att studiestödsutredningen får direktiv att lägga fram förslag, så att de nuvarande långa behandlingstiderna för studiemedelsansökningar elimineras, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts i motionen.