mot · G102759 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om den kommunala vuxenutbildningen Vuxenutbildningens övergripande målsättningar är bl. a. att minska utbildningsklyftorna i samhället samt öka medborgarnas kritiska förståelse av och delaktighet i kulturellt, socialt och politiskt liv. Vuxenutbildningen skall därigenom verka för ökad jämlikhet och social rättvisa och bidra till det ekonomiska samhällets vidareutveckling. Den kommunala vuxenutbildningen har ökat snabbt men har inte lyckats nå de korttidsutbildade med låg studiemotivation. Majoriteten av dem som kommer i åtnjutande av vuxenutbildningen har en relativt hög utbildningsbakgrund. De 151 200 inskrivna vid den kommunala vuxenutbildningen fördelades på grundskolestuderande (35 670), studerande på gymnasiets teoretiska linjer (53 242) och i yrkesinriktade kurser (62 288). saknar 50 96 av befolkningen i de yrkesaktiva åldrarna grundskolekompetens. De är oftast lågavlönade och har dåliga arbets- och bostadsförhållanden. Många är kvinnor och invandrare. Den ökning som får ske av grundskoleutbildning är obegränsad, men på grund av kommunernas dåliga ekonomi stryps ökningen då anordnare av grundskoleutbildning inte kan få tillräckligt många tjänster för att klara den ökade aministrationen. Gymnasieutbildningen har fått öka med 5 96 (efter dispens max. 10 96), fördelad på yrkesinriktade och teoretiska kurser. I har fördelningen legat på 3 96 ökning för den yrkesinriktade utbildningen och 2 96 ökning för den teoretiska. Utanför ligger 30 96 av den yrkesinriktade delen av vuxenutbildning på företagsintern utbildning, vilket ger företagen inflytande över både utbildningens innehåll och rekryteringen till densamma. I den framlagda budgetpropositionen för /79 ges inte utrymme för någon ökning av den gymnasiala vuxenutbildningen. Vpk kan inte acceptera detta. De resurser som tilldelas får inte användas till att täcka kostnaderna för företagens internutbildning utan måste satsas på att ge de studerande möjligheter att genomgå den utbildning de själva valt. Antalet utbildningstimmar på det gymnasiala stadiet i vuxenutbildning bör i likhet med föregående år få öka med 10 96 i förhållande till den faktiska nivån föregående år. De s. k. dispenskurserna, vilka fr. o. m. kommer att ersättas av kurser enligt permanenta bestämmelser med motsvarande innehåll, bör liksom ligga utanför den 10-procentiga ökningen. Föratt nå de korttidsutbildade som ofta har låg studiemotivation måste den uppsökande verksamheten breddas. Avgörande är emellertid att det sker en ordentlig satsning på att ge dem en bra studiesocial och ekonomisk situation. har i sina förslag förordat en ökning av redan befintliga studiestöd med bl. a. förslag på en ökning av studiehjälpen till jämförbar nivå med utbildningsbidraget för ungdomar . Genom att införa studielön skulle man komma ifrån nuvarande bidragssystem, som för många känns förnedrande, och som ekonomin inte skulle bli ett hinder för ungdomar med dålig social och ekonomisk bakgrund att välja en längre utbildning skulle även den stora gruppen korttidsutbildade vuxna ges en reell möjlighet till studier. Satsningen måste också innefatta sådana åtgärder som gör studierna praktiskt genomförbara. Rätt till en bra barnstugeplats för alla barn skulle exempelvis underlätta rekryteringen av i första hand lågutbildade kvinnor. Undersökningar visar att endast ca 1/3 av dem som påbörjar utbildningar inom K.OMVUX slutför dessa. Detta beror givetvis inte enbart på de tidigare nämnda sociala faktorerna utan även på att utbildningen inte utgår från de korttidsutbildades villkor och behov. Det skulle inte behöva vara en belastning att komma från en dålig social och ekonomisk miljö, om skolan fungerade så att den utgick från de korttidsutbildades verklighet och erfarenheter. De vuxenstuderande måste därför få bestämmanderätt över sin utbildning, så att de kan påverka såväl dess innehåll och inriktning som dess studiemiljö. Avskaffandet av betygen, vilka enbart befrämjar individuell konkurrens och direkt motverkar samarbete och solidaritet, är en absolut nödvändighet. Om inte detta genomförs, blir inte heller andra åtgärder mot utslagningen verkningsfulla. Genom att praktiskt verka för att de korttidsutbildade skall kunna fä sin utbildning kan visa att de beslut som tidigare tagits angående mål och riktlinjer för vuxenutbildningen inte varit beslut som inte förpliktigat till någonting. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sig för en inriktning av den kommunala vuxenutbildningen som innebär a) att elevernas rätt till en bra ekonomi garanteras och studielön införs från , b) att nya demokratiska mål för undervisningen formuleras, varvid man ugår från de vuxenstuderandes behov, c) att uppsökande verksamhet i samarbete med de fackliga organisationerna påbörjas, d) att studiesociala åtgärder i form av fria lärptnedel och fri kost införs och hälso- och sjukvården för de vuxenstuderande e) att rätten till en bra barnstugeplats för alla barn garanteras, 0 att de vuxenstuderande ges beslutanderätt över sin egen miljö genom införandet av bl. a. skolråd och klassråd, g) att betygen avskaffas, h) att studierådgivningen förbättras och timantalet ökas, 2. att hos regeringen hemställer om förslag i enlighet med denna inriktning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)