mot · G1021564 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1564 av m. fl. om fredsfostran i skolan Vi är alla överens om att våld strider mot våra gemensamma ideal och övertygelser. Vi föredrar andra medel att lösa konflikter såväl mellan individer som mellan nationer. Ändå har vi passivt accepterat att samhället genomgår en tydlig brutalisering. Det finns flera orsaker till detta. har det blivit alltmer tydligt vilken roll massmedierna främst film och TV spelar i den här utvecklingen. Forskare är eniga om att massmedievåldet kan ha flera negativa effekter på människor, både barn och vuxna. Vissa barn reagerar t. ex. med ånger eller aggressivitet. Våldet kan också leda till att människor trubbas av i sina reaktioner och sitt känsloliv. Det ligger också nära till hands att uppfatta våld som ett naturligt sätt att lösa konflikter, och medievåldskonsumenter är benägna att acceptera mer våld i samhället. Krigsbilder med verklighetens våld har tillvänjande effekter. Våldshandlingar har legaliserats genom att de beställts av de krigförande nationerna. Försvaret, med militärutbildning och försvarsinstruktioner, ger också en sanktionering av våldshandlingar. Krigsleksaker, vapenförekomst, beväpnade poliser bidrar till våldskulturen. De här företeelserna förklaras ibland, och tillåts, utifrån obevisade hypoteser om att människan skulle vara ärftligt betingad att vara aggressiv. Eller med andra ord: Våld är naturligt. Folk behöver våld. Film och TV speglar bara verkligheten och motsvarar människors behov. har teorin om människans naturliga aggressivitet allvarligt ifrågasatts av flera framstående beteendeforskare. Deras tes är att människans beteende till allra största delen är inlärt. Det är vår sociala omgivning och kulturmiljö som har gjort att människan har programmerats för våld. Tiden är mogen för samhället att ta ett aktivt ansvar för att människan i stället programmeras för fred. Detta bör utgöra en del av ungdomsskolans grundläggande utbildning. En av de viktigaste åtgärderna blir då att klarlägga sambandet mellan aggression, våld och krig och mellan mänskliga och nationella konflikter. I den läroplan för som gäller nu framställs samhället som konfliktlöst och harmoniskt. Fredsfostran blir då lätt: om man är snäll och lugn på skolgården blir det fred på jorden. I stället är det viktigt att även barn blir medvetna om vilka villkor som gäller. Ondska, våld och lidande existerar både innanför men i ännu högre grad utanför gränser. Detta har sina förklaringar, inte i människans naturliga ondska utan i den sociala verklighet som människor lever i. Det internationella samhället, varav det svenska är en del, präglas av stora motsättningar, av förtryck och ofrihet. Det råder ingen fred och harmoni den måste skapas genom att vi tar reda på orsakerna till förtrycket och medlen att undanröja dem. Fredsutbildning är därför att ständigt pröva, att utveckla förmågan att göra konflikterna konstruktiva. Fredsutbildning är också att öva sig i att förebygga destruktiva konflikter. Detta arbete motarbetas konsekvent av underhållningsvåldet i film, TV etc. och andra våldsfrämjande kulturfaktorer som redovisats tidigare. Det är därför nödvändigt att skolan mobiliserar med en bred och slagkraftig motindoktrinering. Avtrubbnings- och aggressionseffekten kan motverkas med att eleverna får möjlighet att utveckla sina emotionella reserver, genom kulturupplevelser och egen skapande verksamhet. Då fantasi och inlevelseförmåga är stark och intensiv, då en människa kan uppleva att en annan människas behov vara lika viktiga som hennes egna blir det svårare att acceptera och nödvändigt att motarbeta våldet, militariseringen och brutaliseringen av samhället. Skolan bör därför ta på sig en stor del av samhällets kulturpolitiska ansvar och utarbeta en tydlig strategi för hur det ansvaret skall kunna förvaltas. Utbildning för krig och utbildning till krigshandlingar liksom forskning om krig tar en mycket stor andel av skattemedlen. Det kan vara rimligt att ansenliga anslag också fördelas till utbildning för fred, utbildning i fredshandlingar. Skolan bör därför skapa medvetenhet om att våld och aggressivitet inte behöver vara genetiskt betingade, att det internationella samhället präglas av spänningar och förtryck, att såväl mellanmänskliga som nationella och internationella konflikter och motsättningar går att lösa utan våldsingrepp, att det finns ett samband mellan en människas förmåga att lösa konflikter i vardagen och folkens förmåga att klara internationella konflikter utan krig, att krig inte är något nödvändigt ont. Skolan bör också göra det möjligt för eleverna att aktivt träna sina färdigheter i konfliktlösning. Längtan efter fred och frihet är gemensam för alla folk. Men få har tagit konsekvenserna av denna längtan i sin utbildningspolitik. är ett privilegierat land, som jämfört med andra länder har få och små sociala motsättningar. Vi har härför ett särskilt ansvar för att ta initiativet till att stoppa brutaliseringen och våldsindoktrineringen. Grunden har lagts läroplan med formuleringarna om internationaliseringen av utbildningen. I den nya läroplanen bör dessa kompletteras med starka skrivningar om behovet av en allmän fredsutbildning genom ungdomsskolan. att hos regeringen begär åtgärder så att i samband med läroplansarbetet motionens krav om fredsfostran kan bli () () () HANS () () ()