mot · G1021873 · 1978-04-05 00:00:00 — 1977/78 1873-1874 Motion 1977/78:1873 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:114 om ett centralt organ för informationsförsörjning, m. m. I propositionen 1977/78:114 behandlas bl. a. frågan om mikrofilmning av svensk dagspress. För att utreda frågan om svensk dagspress bevarande tillsattes genom beslut av dåvarande statsrådet en kommitté bestående av sakkunniga vilka antog benämningen tidningsfilmningskommittén (TFK). Kommittén, som har avlämnat två rapporter (Ds U 1975:4 och Ds U 1976:14), föreslår i sin första rapport bl. a. att med tidningsfilmning förenad verksamhet bör åvila en inom Kungl. (KB) föreslagen organisationsenhet, Svenska Tidningsavdelningen (STA). TFK ansåg att STA skulle låta utföra den egentliga filmningen externt. Föredraganden anger i proposition 1977/78:114 att han som utgångspunkt för sina överväganden haft ställningstagande . Han erinrar också om att han i propositionen 1977/78:97 om åtgärder för att bevara skrifter och ljud- och bildupptagningar i vad gäller pliktleveranser av dagstidningar har utgått från samma utgångspunkt. Som vi bedömer det har utbildningsministern lagt TFK:s rapporter till grund för skrivningen i propositionen. Vi vill därför peka på vissa punkter i kommitténs rapporter, där vi har avvikande mening. Men låt oss först konstatera att kommittén, som varit i kontakt med företag (motsv. )som här i landet kan tänkas framställa tidningsmikrofilm, har funnit att de bästa produktionstekniska förutsättningarna för tidningsfilmning föreligger i och . Däremot avstår man helt från att göra ett organisationsförslag med hela tidningsfilmningsverksamheten förlagd till , och man gör inte heller någon ekonomisk analys av verkningarna av en sådan placering. När det gäller fraktkostnaderna menar kommittén att dessa skulle bli avsevärt högre vid en förläggning av den retrospektiva filmningen i , medan den kontinuerliga filmningen ur fraktkostnadssynpunkt lika gärna kan förläggas dit. Sammantaget är skillnaderna marginella (bil. Mycket annat talar också för Kalmaralternativet. Exempelvis bedöms statens utgifter för ifrågavarande verksamhet bli /år lägre under i övrigt lika förutsättningar. Detta enligt bifogade beräkning av i reprograficentral (bil. Kommittén har - enligt vårt förmenande - felaktigt fastnat i föreställningen att denna verksamhet nödvändigtvis måste ligga inom KB. Vi anser att den mycket väl kan organiseras så, att berörda bibliotek får de produkter 1 1977/78. som de skall ha utan denna koppling. I har arbetsvärd en mikrofilmningsverksamhet, som är planerad för att ge rum även åt tidningsfilmning. Av remissvaren framgår att såväl som länsarbetsnämnden i län, läns landsting och kommun lagt stor vikt vid det faktum att fått stora sysselsättningsproblem. Utöver dessa organ har även förordat en förläggning till . På s. 90 i propositionen hävdar föredraganden att ansvaret för nationalexemplaret av det svenska trycket skall ligga hos KB. Uppgiften att svara för mikrofilmning av den svenska dagspressen är enligt hans mening en del av detta ansvar. Vidare menar föredraganden att det bör ankomma på KB att infordra anbud och ta ställning till var och hur filmningsverksamheten i detalj skall bedrivas. Det förutsättes att möjligheterna att förlägga själva filmningen såväl till som utanför detta undersökes. Avgörande skall vara dels de biblioteksmässiga krav som bör ställas, dels en ekonomisk bedömning av olika alternativ. Vi anser det oriktigt att överlämna detta ställningstagande till KB. Som motivering härför vill vi anföra följande. Kommittén nämner som bibliotekstekniska uppgifter registrering och reklamation vid kontinuerlig filmning samt val av förlaga vid den retrospektiva filmningen. Ingen av dessa uppgifter är speciellt biblioteksteknisk, eftersom det gäller att på blankett eller kort ange data som hämtas från tidningen och placera dessa i därför avsedda fält på registerkortet (= blanketten). Vad beträffar den retrospektiva filmningen gäller det att avgöra om föreliggande tidningssida kommer att vara läsbar i bildrutan. Här är fototeknisk erfarenhet mer väsentlig än biblioteksteknisk. Man framhåller vidare att uppgifter av detta slag bör samordnas med motsvarande arbetsrutiner inom övriga delar av KB. Detta kan inte vara något krav, utan kravet måste vara att uppgifterna utförs så rationellt som möjligt, oberoende av hur man gör inom KB. I sin behandling av de ekonomiska frågorna drar kommittén fram transportkostnaden men utelämnar totalkostnaderna. Kommittén framhåller att en förläggning av den retrospektiva filmningen till medför högre transportkostnader än om den förlädes till , men man ger ingen uppfattning om storleksordningen. Även i Stockholmsalternativet kommer transporter att bli nödvändiga, t. ex. transport av lägg från olika bibliotek i landsorten för att komplettera nationalexemplaret, transport av nationalexemplaret till filmningsenheten och åter. Det mest praktiska och i längden sannolikt mest ekonomiska är att samla alla exemplaren av en svit på ett ställe och ur dessa ta fram ett nationalexemplar för filmning och därefter förstöra resten. Man vinner då den fördelen att alla berörda bibliotek åsamkas minsta möjliga arbete men får en väbehövlig gallring som följd. Transportkostnaderna vid den retrospektiva filmningens förläggning till är inte de enda kostnaderna i sammanhanget. Det är sannolikt så, att den totala kostnaden blir lägre i Kalmaralternativet än i Stockholmsalternativet. Kommittén har inte redovisat totalbilden och därför kan slutsatsen att den retrospektiva filmningen bör förläggas till inte anses tillräckligt styrkt, den kanske är helt vilseledande. Beträffande den kontinuerliga filmningen anförs att med beaktande av transportkostnader före filmning kan den lika gärna förläggas till som till . Vidare påpekar kommittén att om tidningsmaterialet efter filmning placeras som nationalexemplar i , uppstår högre transportkostnader i Kalmaralternativet. Även här bygger man sitt ställningstagande på transportkostnaderna. Man har anledning anta att såväl själva filmningskostnaden som filmkopieringen blir billigare i Kalmaralternativet. Viktigt är också att konstatera att kommittén inte diskuterat en organisation med hela verksamheten förlagd till , innefattande beredning, produktion och marknadsföring. Vi hävdar att varken produktionstekniska eller bibliotekstekniska skäl hindrar en förläggning av verksamheten till . Däremot talar starka ekonomiska, socialpolitiska och regionalpolitiska skäl för en förläggning av verksamheten dit. län har i mycket ringa omfattning kommit i fråga vid lokalisering av statlig verksamhet. Genom beslut om nedläggning av F 12 bortfaller ca 500 arbetstillfällen. Regeringen har tidigare utlovat att länet skall kompenseras härför. Det är här inte fråga om en utlokalisering från utan om en lokalisering av en ny verksamhet. Därför är det lämpligt att som lokaliseringsort välja , som därmed erhåller ett välbehövligt tillskott av statlig verksamhet. Reprograficentralen i , som är en av länets arbetsvårdsverkstäder, skulle härigenom få en ny meningsfull arbetsuppgift. 1* 1977/78. Med anledning av det i motionen anförda föreslås att i detta ärende uttalar att mikrofilmning av svensk dagspress lokaliseras till . () () () () a) Från SJ respektive Svelast har nedan angivna priser erhållits för ett gods vägande och fördelat i manuellt hanterbara . b) Från lastbilsföretaget har deras taxebestämmelser erhållits och med hjälp av dessa har nedan angivna priser framräknäts. Dessa gäller från dörr till dörr. Som framgår av tabellerna är lastbilsfrakt med ASG väsentligt billigare än motsvarande frakt med SJ och Svelast. Kommittén beräknar kostnader för tidningsfilmningen enligt följande: Kommittén beräknar /år under för en årlig produktion av 830 000 filmrutor 400 000 nA0.. /r, =0:482 kronor/filmruta räknar med /filmruta, vilket ger en minskad kostnad 830 000x0:152 = /år för statsverket. Läskopior av den retrospektiva filmningen: Kostnaden har uppskattats till /år för 6 läskopior/ original, vilket ger /filmruta. räknar med /filmruta, vilket ger en kostnadsminskning för Kalmaralternativet med 6 x 830 000 x 0:01 =49 800 kronor/år Kontinuerlig filmning /år för 700 000 filmrutor (exponeringar) vilket är 370 000 = /filmruta penningvärde, vilket motsvarar 0:53 x1,30=0:69 kronor/filmruta penningvärde. räknar med /filmruta penningvärde. Skillnaden 0:69-0:33 =0:36 kronor/filmruta, vilket ger en minskad årlig kostnad för statsverket vid en förläggning av verksamheten till av 700 000 x 0:36 = Läskopior av den kontinuerliga filmningen För att förse låneavdelningen med en omgång läskopior av den årliga produktionen av originalfilm beräknar kommittén /år vilket ger -_ = /filmruta penningvärde, som motsvarar /filmruta penningvärde beräknar /filmruta penningvärde, vilket 700 000 x (0:186 - 0:11 ) = 700 000 x 0:075 = /år i minskad kostnad för statsverket. Statens kostnadsminskning vid Kalmaralternativet ger följande sammanställning: Läskopior från retrospektiv filmning Läskopior från kontinuerlig filmning