mot · G102694 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om den s. k. fridagsregeln i sjukförsäkringen, m. m. Vid sjukperiod om utöver den dag då sjukdomsfallet inträffade utgår sjukpenning för dag då den försäkrade inte skulle ha utfört förvärvsarbete i sin huvudsakliga sysselsättning endast i den mån antalet sådana dagar, den dag sjukdomsfallet inträffade oräknad, överstiger två. Ovanstående är ett utdrag ur lag om allmän försäkring 3 kap. 10 §, andra stycket och betecknas fridagsregeln. Denna begränsning i rätten till sjukpenning gäller a) sjukpenning för semesterdag, b) sjukpenning för försäkrad som vid sjukperiodens början äger uppbära dagpenning från erkänd arbetslöshetskassa eller kontant arbetsmarknadsstöd enligt lagen (1973:71) om kontant arbetsmarknadsstöd, c) sjukpenning till hemmamake. Fridagsregeln är inte heller tillämplig vid längre sjukdomsfall, överstigande utöver den dag sjukdomsfallet inträffade, då den s. k. "återgångsregeln träder i kraft och sjukpenning utgår för samtliga dagar utöver insjuknandedagen. Denna fridagsregel vid korttidsfall kan få en ogynnsam ekonomisk effekt för deltidsanställda, vilket framgår av nedanstående exempel. Halvtidsarbetande /vecka. Sjukpenning utges för tisdag-fredag=4 dagar. Heltidsarbetande /vecka, . Sjukpenning utges för onsdag och fredag=2 dagar. Heltidsarbetande /vecka. Arbetsoförmögen i den arbetsfria veckan. Sjukpenning utges för . 1 samtliga exempel är den sjukpenninggrundande årsinkomsten . Fridagsregeln vållar irritation hos de deltidsarbetande, svårigheter att fylla i försäkran om rätt till sjukpenning, och kontrollskyldighet vid utbetalning av sjukpenningen blir onödigt tidsödande. Vi vill även peka på att alla deltidsarbetande erhåller för låg kompensationsgrad vid arbetsoförmåga på grund av sjukdom. För försäkrade som förvärvsarbetar under endast eller vissa tider av året beräknas den sjukpenninggrundande inkomsten på grundval av den framtida årliga arbetsinkomsten. Detta innebär att dessa grupper inte erhåller full kompensation vid sjukdom under arbetsdag eller arbetsperiod. Den omständigheten att de deltidsarbetande under övriga perioder erhåller sjukpenning trots att inkomstbortfall inte uppkommer kan inte kompensera att för låg ersättning utges vid ett aktuellt inkomstbortfall. Detta är ogynnsamma effekter som observerats av såväl enskilda berörda som deras fackliga organisationer. Detta gäller även förvärvsarbetande med beviljad delpension, vilket framgår av nedanstående exempel. Om man utgår från en årsinkomst av . blir delpension vid nedtrappning av arbetet till hälften 65 96 av , eller /år. Delpension utgår och ger en genomsnittlig pension av / dag. Den nya SGI blir , vilket motsvarar en sjukpenning av /dag. Om delpension tas ut så att vederbörande arbetar och är pensionerad blir hans månadslön . de månader han arbetar. Inkomstbortfallet per arbetsdag vid sjukdom blir då . blir kompensationen från sjukförsäkringen endast /dag. Infaller sjukdomen under den arbetsfria månaden får han däremot kompensation även med , trots att han inte har något inkomstbortfall. Problemet för deltidspensionerade är alltså detsamma som för övriga deltidsarbetande såvitt gäller den inkomstdel som inte är pension. I socialförsäkringsutskottets betänkande 1975/76:27 anfördes att synpunkterna beträffande effekterna av såväl fridagsregeln som reglerna för sjukpenning till deltidsarbetande var värda beaktande och hänvisade till att tillsatt en arbetsgrupp för att se över de aktuella reglerna och föreslå förbättringar av desamma. Enligt inhämtade uppgifter har inte påbörjat detta arbete på grund av andra angelägna utredningsuppdrag, och man kan inte heller ange när ärendet kan bli aktuellt. Vi anser att frågan är av sådan natur att det är tveksamt om den skall bli föremål för tjänstemannautredning. att måtte besluta att hos regeringen anhålla att sociala samordningsutredningen får i uppdrag att utreda frågan om såväl fridagsregelns ogynnsamma effekter som deltidsarbetandes och delpensionärers kompensationsgrad vid arbetsoförmåga. () () () ()