mot · G1021471 · 1978-01-25 00:00:00 — om översyn av företagsrevisionen FRÅGA: - Det är ju relativt ovanligt att en revisor lämnar sitt uppdrag i protest, likaså att han avstyrker ansvarsfrihet. Är svenska revisorer för snälla? SVAR: - har man den Men jag vet dock fall där revisorer framfört protester som resulterat i att de förlorat sitt uppdrag. G. , skattedirektör tog den socialdemokratiska regeringen en lång rad initiativ för att förbättra revisionen och ge samhället och de anställda bättre insyn i företagens ekonomi. fick uppgiften att meddela auktorisation och godkännande av revisor samt att utöva tillsyn över de kvalificerade revisorernas verksamhet. Genom den nya aktiebolagslagen ökades antalet aktiebolag som är skyldiga att ha kvalificerad revisor. Revisorernas arbetsuppgifter och rapporteringsskyldighet utvidgades. Reglerna om revisorsjäv skärptes. De nya redovisningsbestämmelserna, som också samordnades med bokföringslagen, kräver att företagen lämnar en öppnare redovisning än de behövde göra förut. Parallellt med arbetet på bättre revision och insyn i företagen löper kravet att revisorn garanteras en självständig ställning gentemot företagsledningen. Redan i samarbetsutredningens betänkande Företag och samhälle (SOU 1970:41) konstaterades: Med all respekt för det sätt på vilket åtskilliga revisorer utför sina uppdrag kan det dock sägas att revisorer inte har den oberoende ställning som krävs för att de skall kunna ge fullödig information om de reviderade bolagen. Ägarspridningen och bolagsstämmornas alltmer formella karaktär medför bl. a. att revisorerna om inte formellt så dock i praktiken utses av dem vilkas verksamhet de skall utöva tillsyn över, nämligen styrelsen och verkställande direktören. Detta förhållande kan enligt utredningens mening i tillspetsade situationer inte erbjuda tillräckliga garantier för opartisk och konstruktiv revision. 1 lagutskottets betänkande 1974:29 sägs också: För att en opartisk revision i alla lägen skall kunna garanteras, är det enligt utskottets uppfattning angeläget att revisorerna intar en självständig ställning inte bara i förhållande till styrelse och verkställande direktör utan också i förhållande till bolagsstämman. Betänkandet godkändes enhälligt av . I den av antagna propositionen om en ny aktiebolagslag sade statsrådet att revisorerna måste inta en självständig ställning inte bara i förhållande till styrelse och verkställande direktör utan också i förhållande till bolagsstämman. Från denna synpunkt kan det vara en svaghet att det är bolagsstämmans uppgift att tillsätta revisorer. Detta kan nämligen leda till att revisorerna trots allt blir benägna att inte vid sin granskning stöta sig med de aktieägare som representerar stämmomajoriteten. Detta skulle kunna tala för att uppgiften att utse revisorer eller åtsminstone en av revisorerna borde läggas på något utomstående organ. behandlade en motion, vi vilken yrkades att skulle få utse en revisor i varje företag som är skyldigt att ha revisor. Motionen avslogs, men det kan noteras att förslaget vid remissbehandlingen fick stöd av LO och TCO. instämde i syftet med motionen, nämligen att förutsättningar skall skapas för en oberoende och självständig företagsrevision. Även auktoriserade revisorer () instämde helt i motionens uttalande om vikten av att revisorerna har en självständig ställning gentemot alla intressentgrupper i företaget. Enligt kommerskollegium skulle åtskilligt kunna göras för att förbättra kvaliteten på företagsrevisionen. Kollegiet har i sin tillsyn uppmärksammat flera fall, där revisionen inte ägnats tillbörlig uppmärksamhet. Revisionsåtgärder har inte vidtagits eller har i det närmaste helt underlåtits. anser det vare en mycket väsentlig och omfattande arbetsuppgift för tillsynsmyndigheten att i samråd med revisorsorganisationerna söka åstadkomma en mer allmänt omfattande förståelse för kraven på en effektiv och oberoende revision. Som exempel på åtgärder som bör vidtas nämner kollegiet fortlöpande översyn av kraven på utbildning för att få auktorisation och godkännande, utökad tillsynsverksamhet från kollegiets sida, framtagande av föreskrifter och anvisningar för revisorernas verksamhet m. m. Vissa åtgärder har vidtagits i denna riktning, men kollegiet anser att dess resurser är helt otillräckliga i förhållande till de insatser som är önskvärda. finner det dock inte troligt att åtgärder av enbart detta slag skulle så stärka de auktoriserade och godkända revisorernas ställning att frågan om vem som utser revisorn i alla situationer skulle komma att sakna I något tillsynsärende har kollegiet också funnit förhållandena vara sådana att det syntes uppenbart att revisorn fallit undan för den företagsledning vars verksamhet han bl. a. haft till uppgift att granska. Kollegiet hävdar att, om revisorn utsågs av annan än den granskade, det i många fall skulle medföra att kontrollaspekten ägnades större uppmärksamhet från den utsedde revisorns sida. anser således att både principiella och praktiska invändningar kan riktas mot nuvarande former för utseende av företagsrevisor. framhåller kollegiet att det torde vara svårt att finna alternativa former. Enligt kollegiet är frågan så komplicerad att ett ställningstagande måste föregås av en grundlig utredning. är frågan endast en liten del av ett mycket större och till stora delar i aktuell tid openetrerat område - nämligen frågorna om företagsrevisorns allmänna ställning och hans ansvar gentemot företagets olika intressenter, hans rapporteringsmöjiigheter och skyldigheter, revisionens och revisionsberättelsens inriktning, innehåll och omfattning m. m. Det är viktigt att fullfölja reformarbetet på företagsrevisionens område. Därför bör en allmän översyn igångsättas under 1978.1 centrum för en sådan översyn bör står frågorna om företagsrevisorns allmänna ställning och hans ansvar gentemot olika intressenter. Utredningen bör sikta till en lösning som garanterar revisorn en helt oberoende ställning i förhållande till dem som han skall kontrollera. Utredningen bör diskutera olika åtgärder som kan förbättra revisionens kvalitet. Hit hör bl. a. en utökad tillsynsverksamhet, framtagande av föreskrifter och anvisningar samt insatser för bättre utbildning. Utredningen bör fastställa vilka resurser som behövs för att klara önskvärda åtgärder på detta område. Det är naturligt att utredningen också ägnar stort intresse åt revisorns rapportering samt revisionens inriktning, innehåll och omfattning. Utredningen bör pröva om revisorerna kan lämna större bidrag till samhällets kamp mot skatteflykt och skattefusk. Utredningsarbetet bör självfallet ske i nära kontakt med revisorsorganisationerna, eftersom dessa bedriver ett värdefullt arbete för att förbättra revisionens kvalitet och stärka revisorernas självständighet. Att den nya aktiebolagslagen varit i kraft bör inte ses som ett hinder för ingångsättandet av en utredning om företagsrevisionen. Tvärtom är det angeläget att vidareutveckla revisionen på den nya lagstiftningens grund. Tre utredningar, som i viss utsträckning berör revisionsfrågor - bolagskommitté, stiftelseutredningen samt utredningen om utländska övertaganden av svenska företag - närmar sig nu alla sitt slutskede. Det kan inte vara någon nackdel förde fortsatta övervägandena av deras förslag, om man påbörjar en allmän översyn av företagsrevisionen. Några starka skäl att dröja med denna översyn finns inte allra minst om man betänker den tid som normalt förflyter från det att fattat beslut om en utredning till dess att kan fatta beslut med anledning av utredningens förslag. Under åberopande av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär en översyn av företagsrevisionen.