mot · G102983 · 1978-01-25 00:00:00 — om översyn av reglerna om advokatverksamhet Det är sedan gammalt en omstridd fråga hur ett lands advokatväsen skall vara organiserat. I en lärobok framhåller ju ristprofessorn bl. a. att advokatyrket visat sig utöva dragningskraft på ganska tvivelaktiga element samt att redan detta förhållande nödvändiggjort en viss reglering och kontroll av advokatväsendet. påpekar att det ibland varit på modet att ge advokaterna ställning av ett slags statliga tjänstemän men att de åtminstone som regel är fria yrkesutövare. I vårt land fick advokatväsendet först relativt sent en fastare organisation. I samband med , som utfärdades och trädde i kraft , fick advokaterna en närmast halvofficiell ställning. Den nuvarande ordningen innebär i korthet följande. Advokat är endast den som är medlem av , men det finns inget advokatmonopol. Advokatverksamhet kan sålunda i och för sig utövas av vem som helst. stadgar fastställs av regeringen. Inträde i samfundet beviljas av dess styrelse. För att bli medlem måste en sökande bl. a. vara juris kandidat och ha utövat praktisk advokatverksamhet. Sökanden skall även bedömas vara lämplig att utöva advokatverksamhet. Medlemmarna i är privilegierade i vissa hänseenden. Sålunda kan t. ex. till offentlig försvarare i princip förordnas endast advokat. Å andra sidan krävs det av en medlem att han skall i allt iaktta god advokatsed. Vad detta innebär framgår bäst genom samfundets disciplinära förfaranden mot sina medlemmar. Samfundet haren disciplinnämnd, som prövar om medlem visat försummelse och därigenom brustit i god advokatsed. Tre sanktioner kan tillgripas mot felande advokat: uteslutning ur samfundet, varning och erinran. Justitiekanslern, som har viss tillsyn över advokatväsendet, kan överklaga disciplinnämndens beslut till högsta domstolen. Den som vägrats inträde i eller den som uteslutits ur samfundet har vidare rätt att besvära sig hos högsta domstolen. Advokatkåren har ägnats åtskillig uppmärksamhet i den offentliga debatten. Många mot advokaterna kritiska röster har höjts. Som exempel på detta kan nämnas en tidningsdebatt i anslutnin till en inom verkställd utredning om ekonomisk brottslighet. Enligt utredninen skulle ett dussintal advokater kontinuerligt ägna sig åt rådgivningsverksamhet inom det organiserade/ekonomiska brottsområdet. En av de åsyftade advokaterna har i samband härmed förklarat att det inte tillkommer advokater att moralisera utan enbart att efter bästa förmåga utföra lämnade uppdrag i enlighet med klientens önskemål. i princip försvaras när det gäller advokatens roll som försvarare i brottmål men torde tidigare knappast ha hävdats i andra sammanhang. Att uppfattningen inte kan vara förenlig med god advokatsed är uppenbart. I själva verket är meningarna inom advokatkåren också klart delade om vad som kan krävas av en advokat i dagens samhälle. Det framgår bl. a. av ett meningsutbyte om huruvida advokaten har ett socialt ansvar som ägt mm i samfundets tidskrift. har under sådana förhållanden svårt att driva en enhetlig linje. Till detta kommer att styrelsens beslut att vägra någon inträde i eller utesluta någon från samfundet ofta torde efter besvär undanröjas av högsta domstolen. Vid domstolsprövning finns av naturliga skäl endast begränsade möjligheter att iaktta annat än formella och klart dokumenterbara synpunkter. Gällande regler om god advokatsed m. m. har tillkommit i med ett helt annat och fast värdesystem än dagens. Det finns enligt min mening all anledning att se över dessa regler. Översynen bör utgå från att advokaterna skall kunna agera självständigt och kraftfullt men inte förutsätta att de därför absolut måste vara fria yrkesutövare. Det kan vara lämpligt att skilja mellan olika slags advokatverksamhet och ställa olika krav alltefter om vederbörande ägnar sig åt familjerätt, förmögenhetsrätt, skatterätt, straffrätt etc. I sammanhanget bör beaktas att myndigheter och organisationer numera i rätt stor utsträckning har egna jurister anställda och att advokaternas kundkrets därigenom delvis kan vara en annan . Vidare bör beaktas de problem som föranleds av att personer utanför bedriver advokatverksamhet. Det är ett gammalt påstående att man i alla fall har någon kontroll över tvivelaktiga element om de är inom i stället för utom samfundet. Vid översynen torde förhållandena utomlands böra studeras. Utvecklingen i torde sålunda ha sina motsvarigheter i andra länder, t. ex. . En fråga som särskilt bör övervägas är om det är lämpligt med företrädare för det allmänna i och i andra samfundsorgan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna om advokatverksamhet i enlighet med vad som anförts i motionen.