mot · G1021137 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. har i sitt anslagsäskande för organisationsstöd till idrotten ställt en mycket blygsam målsättning. Det vill behålla den idrottsliga verksamheten i nuvarande omfattning. Dess begärda anslag om 134 milj. kr. skall ses mot den bakgrunden. Regeringen har emellertid prutat. Den föreslår ett organisationsstöd till idrotten om , vilket i löpande priser räknat utgör en ökning med 6,7 milj. kr. I realiteten är detta en minskning. Inflationen beräknas av regeringen till . När det gäller anläggningsstöd är regeringens njugghet om möjligt än mer anmärkningsvärd. Där föreslås en minskning av statsanslagen i löpande priser med nära 1 milj. kr. målsättning är alltför blygsam om det uttalade målet för svensk idrottspolitik, idrott åt alla, skall kunna uppfyllas. Den innebär också att genomförandet av målet en idrott på lika villkor mellan kvinnor och män fördröjs. Det blygsamma äskandet återspeglar också ett accepterande av att idrotten även fortsättningsvis skall vara underordnad penningstarka privata sponsorer: de storföretag som köper främst elitidrotten försina syften. Skall idrottsrörelsen få ökad bredd, skall den kvinnliga idrotten få det stöd den behöver, skall också de handikappades möjligheter till idrottsutövning förbättras och skall beroendet av storfinansen brytas, då måste idrotten få väsentligt ökade anslag från staten. Är Riksidrottsförbundets äskande alltför blygsamt så utgör regeringens förslag ett rent svek mot idrotten, den bredaste av folkrörelserna i vårt land. Regeringen gör idrotten än mer beroende av sponsorerna. Dess politik kommer att tvinga många idrottsledare att få lägga ned än mer tid på att försöka ekonomisera verksamheten, till men för den idrottsliga sidan. Regeringen prisger idrotten åt kommersialismen. Den prisger idrotten åt de krafter som utgör ett hot mot dess karaktär av folkrörelse. Regeringen motiverar sina anslagsprutningar med det rådande ekonomiska läget. Men den avslöjar egentligen vad den sätter högst. Dess politik går ut på att öka bolagens profiter, och det får ske till priset av verksamhet som kan ge medborgarna ett rikare liv. Till sådan verksamhet hör idrotten. 1 en situation av tilltagande arbetslöshet och utslagning är regeringspolitiken egentligen dubbelt märklig. Behovet av idrotts- och fritidsanläggningar är långt ifrån uppfyllt. Såväl byggande av sådana anläggningar som deras underhåll ger meningsfulla jobb. Men sådana vill regeringen egentligen inte skapa, den vill bara hålla de arbetslösa under armarna så att de står till förfogande om exportkapitalet skulle behaga efterfråga mer arbetskraft igen. Idrotten motverkar dessutom social utslagning; den fyller i många fall en viktig social funktion. Detta gäller främst breddidrotten, dvs. de många småklubbarna som utgör idrottens bas men som inte upp av privata sponsorer. Och i ett läge när denna sociala funktion är allt viktigare krymper regeringen stödet till den. Regeringen har inget emot kommersialiseringen av idrotten. Det gäller också för topparna inom idrottsrörelsen. Det ökade behovet för många klubbar och förbund av privata sponsorer har medfört att människor med firmakontakter och därmed ofta en kommersiell ideologi har fått ledande uppdrag inom idrotten. De som kontrollerar landets ekonomi förstår vad idrott kan betyda för affärerna. Många idrotter dras därför in i geschäftsverksamhet och sköts alltmer affärsmässigt. Detta är till förfång för breddidrotten. Varje förbund blir beroende av att dess sport blir kommersiellt attraktiv. Vissa sporter skaffar en sådan attraktionskraft eller också görs de till attraktioner av kommersiella intressen som backar upp dem. Det gäller att få fram stjärnor som företagen är villiga att satsa reklampengar på. Breddidrotten behandlas därför ofta som andrahandsintresse, något som man får dras med. Denna syn går även igen i många kommuners handlingsmönster. Om det är planer eller banor som används i lägre serier eller i mindre publika sammanhang är det inte längre så noga med underhåll och upprustning. Och ändå är det bredden som bär upp idrottsrörelsen. Det sägs ibland att kommersialiseringen av idrotten inte spelar så stor roll, att de som betalar reklampengar som regel inte ställer några villkor eller blandar sig i det sportsliga, att de inte ger sina bidrag med villkor. Men även om det inte sker någon formell inblandning sker den ideologiskt. Kommersialisering främjar elitism. Pengarna griper också in i det sportsliga. Föreningar som bygger upp lag genom fin ungdomsverksamhet kan få se sina ansträngningar spolierade genom att deras bästa förmågor köps upp av etablerade klubbar med finansintressen bakom sig. Pengar som klubbar skulle kunna använda för ungdomsverksamhet används till att köpa färdiga stjärnor därför att klubbarna skall kunna hålla sig med en attraktiv elit - utan vilken de knappt får några pengar alls av de reklamsugna företagen. Kommersialiseringen av idrotten måste brytas. Detta kräver att stat och kommuner gör betydligt större ekonomiska satsningar än . äskande har ju skett under förutsättning av fortsatt stöd från företagen. Det är därför otillräckligt om kommersialismens inflytande skall minskas. Det finns emellertid inte anledning att nu ge mer än det begärt. Däremot bör ett förslagsanslag upprättas i statsbudgeten för bidrag till kommunalt stöd åt idrotten. Detta anslag bör vara av storleken 100 milj. kr. Bidrag skall få ges till kommunerna för: Stöd till idrottsorganisationer, med prioritet för breddaktiviteter och Speciellt bör kvinnoidrotten understrykas eftersom diskrimineringen av kvinnorna inom idrotten är mer utpräglad än i samhället i övrigt. Det är t. ex. typiskt att ordförande, då regeringen drar in på pengarna till idrotten, uttalar att de uteblivna anslagen främst kommer att drabba den tänkta satsningen på kvinnoidrott. En sådan öronmärkning finns inte i den borgerliga regeringens prutning. Kvinnoidrotten är diskriminerad på alla nivåer i vad gäller både träningstillfällen och tävlingar. Främst kvinnliga lag- och breddidrotter stimuleras sällan eller inte alls av uppmärksamhet i rikstäckande massmedia. Därför bör den kvinnliga idrotten ges ett särskilt stöd. Stöd till handikappidrotten. Ombyggnad av idrottsanläggningar så att inte t. ex. brist på omklädnings- och duschutrymmen gör deras användning till ett enkönat privilegium. Vid bidrag till ombyggnad skall vidare särskilt beaktas att ombyggnaden skall göras så att idrottsanläggningen blir tillgänglig för handikappade. Förbättrad skötsel och underhåll av små idrottsplatser. Uppförande av nya anläggningar som skall användas för breddidrott. Anställande av kommunala idrottsinstruktörer som skall kunna ge allmänheten tränings- och motionsråd och bistå idrottsföreningar med råd och ledning av deras träning. Bistånd till mindre föreningar med administrativa uppgifter. Kommersialiseringen av idrotten är mest utbredd inom elitidrotten. är en viktig del av idrottsrörelsen. Men den skall tjäna idrotten och idrottsintresset och inte vara annonspelare åt storfinansen. Formerna för de samhällsinsatser som behövs för att motverka kommersialiseringen av elitidrotten bör bli föremål för utredning. Idrottsstipendier kan vara ett alternativ till storföretagsstödet för tryggare förhållanden för de idrottande. Elitidrottens aktiva behöver också trygghet efter den aktiva perioden. En lämplig form för finansiering av sådana insatser kan vara en särskild arbetsgivaravgift. Med hänvisning till det anförda föreslås att i anledning av propositionen 1977/78:100 beslutar 1. att under bilaga 13 punkten I 1 Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. anslå . i enlighet med äskande, 2. att under bilaga 13 punkten I 2 Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. anslå . i enlighet med äskande på denna punkt, 3. att i statsbudgeten uppföra ett förslagsanslag om . för bidrag till kommunalt stöd åt idrotten i enlighet med de riktlinjer som anförs i motionen, 4. att hos regeringen hemställa om en parlamentarisk utredning av hur ett samhällsstöd till elitidrottens utövare bör utformas i syfte att bryta kommersialismens grepp, 5. att som sin mening uttala vad som i motionen i övrigt anförs om idrottspolitiken. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)