mot · G1021716 · 1978-01-25 00:00:00 — om arbetsmarknadspolitiska åtgärder i var det enda av skogslänen som minskade , att döma av de preliminära befolkningssiffrorna. Minskningen var 131 personer. Bara två andra län visade minussiffror, med 369 och med 44 personer. Dessa två andra län har ju drabbats av en rad över hela landet uppmärksammade industrikriser. Händelser i har inte givit lika stora rubriker landet över, men utvecklingen i länet inger i flera avseenden stora bekymmer. Det svåraste beskedet är att stålverket i skall minska med ytterligare 350 arbeten. är extremt beroende av en enda industri, och kommunen har varit den av länets kommuner som minskat mest i folkmängd. Mest oroande synes Söderhamnsområdet vara. Nästan samtliga större företag i området har svårigheter, och särskilt för skogsföretagen kan drastiska åtgärder befaras. Ungdomsarbetslösheten i regionen är stor. Länets inlandskommuner, främst , har stora problem därför att nya arbeten inte tillkommit i den takt som sysselsättning försvunnit inom skogsbruk och jordbruk. Från dessa delar har en mycket stor del av ungdomarna försvunnit . Utflyttningen av yngre från länet har givit en ogynnsam befolkningsutveckling genom att andelen äldre ökat kraftigare än i landet som genomsnitt. Det har slagit igenom i mycket låga födelsetal. har länet större dödssiffror än födelsesiffror. Min företrädare i visade i årliga motioner hur utvecklingen gick efter regionalpolitiska beslut . Då angavs att skulle ha en planeringsnivå på 290 000-300 000 personer. Lågkonjunkturen slog hårdare för än för de flesta andra - arbetslöshetstalen i steg under 1971-1972 mer än i nästan alla andra landsortslän. Vi fick en mycket negativ befolkningsutveckling fyra första år. Befolkningsförlusterna blev så stora att inget annat skogslän låg så nära den nedre gränsen i regionalpolitiska beslut. 1974,1975 och ökade befolkningen. Den helt dominerande delen av denna ökning faller ökning för kommun, drygt 1 700 personer. Det är en ökning som förklaras av utflyttningen av statliga verk till . Det var en välkommen injektion, men en engångsåtgärd och inte något som minskat de långsiktiga problemen i länets övriga delar. 1977 gav alltså åter en befolkningsminskning för länet. det så att utan utflyttningen av statliga verk till skulle sannolikt hela det hittillsvarande ha givit befolkningsminskning för länet, men fick vi i stället ökningar . Befolkningstalet nu senast beräknas till 294 500. Det betyder att länet ligger på den undre halvan av det befolkningsintervall som sattes upp för länet vid beslutet . Det har sagts att för skogslänen borde man sikta mot det högre talet i intervallet, alltså för länets del på 300 000 människor 1980. Som skogslän har de typiska problemen för sådana, alltså ensidigt näringsliv i de flesta kommunerna och en väsentligt lägre sysselsättning bland kvinnor än riksgenomsnittet. Andelen förvärvsarbetande har sjunkit, och för främst redovisas mycket höga tal för förtidspensionering av män. Med öppen och dold arbetslöshet beräknar man att länet skulle behöva 15 000 nya jobb för att ge sysselsättning åt alla. Det motsvarar av länets yrkesverksamma. Antalet arbetslösa vid arbetsförmedlingarna i länet uppgår till ungefär 4 500 personer. har bedömt att nära 600 personer vid 44 företag kommer att drabbas av uppsägning . Inget annat län utanför storstadsområdena har så många förtidspensionerade, 11 500. En summering kommun för kommun i länet kan ge följande: minskade 1977 med 240 personer. Folkmängden är nere i 14 025. 1970 fanns i 15 705 personer. av invånarantalet har alltså försvunnit . Det har självfallet slagit hårt på servicemöjligheterna. borde ha fått bli gymnasieort, men den negativa befolkningsutvecklingen har försvårat detta. Men genom att inte får gymnasium försvåras kommunens problem ytterligare. En lösning bör sökas, så att åtminstone några utbildningsvägar efter finns i kommunen. Med ökad frihet åt kommunerna att själva styra sitt skolsystem borde en utbyggnad vara möjlig. Bostadsbyggandet i kommunen fick drastiskt minskas genom den negativa befolkningsutvecklingen. Nedläggningen av ett varuhus måste ses som en följd av minskad köpkraft. Även andra delar av servicen i kommunen har drabbats. Det är helt nödvändigt att bryta den negativa utvecklingen för , annars kan verkningarna bli förödande. SKF Stål meddelade att ytterligare 350 jobb skall bort. Beskedet kom efter invigningen av ett nytt stålverk på området. måste sättas mycket högt på listan av kommuner som behöver nya industrier för att komma ifrån ett extremt beroende av en enda industri. Kommunen drabbas av att ligga utanför det allmänna stödområdet. Kommunerna väster om - och i - ingår i stödområdet. Ingen av dem har dock tillnärmelsevis haft så negativ befolkningsutveckling som . lyckades öka befolkningen med 69 personer till 6 492 , främst genom pendlare till industrierna i . har många miljömässiga och andra fördelar, men näringslivet i kommunen har inte kunnat ge nya jobb i takt med att de tidigare helt dominerande näringarna skogsbruk och jordbruk minskat sitt behov av arbetskraft. hade 6 762 invånare 1970. 1960 fanns 7 917 personer och 1950 fanns 8 554 personer. beskriver därför samma utveckling som hårt utsatta kommuner i inland. Men ingår inte i allmänna stödområdet, eftersom gränsen för detta går just där, och kom på fel sida. Det är självfallet mycket svårt att förmå någon att starta en industri i , om villkoren är långt bättre därest vederbörande etablerar sig längre norrut. Visserligen har uttalat att skall vara en grå zon med generösa dispenser i lokaliseringsärenden. Men dels är detta inte känt hos alla berörda, dels innebär det en ökad osäkerhet och ökad byråkrati att få ett lokaliseringsärende behandlat för en ort utanför stödområdet och dels kan dispensen bara gälla vissa delar av regionalpolitiken. Transportstöd kan inte utgå, och i detta avseende är alltså starkt missgynnat av att ligga på fel sida om stödområdesgränsen. minskade 1977 med 126 personer till 43 204. har därmed lägre invånarantal än 1970, då kommunen hade 43 663 invånare. trodde man att skulle utvecklas snabbt, men så har det inte blivit. Också centralorten minskar. Det helt dominerande företaget är . Detta är utan tvivel landets mest framgångsrika stålföretag genom en mycket skicklig satsning på marknadsföring världen över, mycket avancerad forskning och en nära koppling mellan forskare och marknadsförare. För flera mycket specialiserde produkter ligger så långt framme att företaget är störst eller bland de största i världen för just denna produkt. Specialstålsrörelsen går just nu med förlust, men huvuddelen av produktionen ligger inom hårdmetall. Det är ett fint exempel på att satsning på mer kvalificerade produkter ger ökad trygghet och bättre framtidsutsikter. har expanderat , men till stor del har dessa utbyggnader skett på andra orter än i . Detta kan vara positivt, om andra industrier kommer till , eftersom kommunen då blir mindre beroende av ett företag. Men tyvärr har bara få nya jobb tillkommit inom andra företag. Det var olyckligt att inte fick det statliga , eftersom kommunen har stort behov av en mer differentierad arbetsmarknad. Tillsammans med har numera högskoleutbildning. har sagts att är emot att låta inrätta en tvåårig stålteknisk linje inom gymnasieskolan. Det vore mycket olyckligt, eftersom man då förlorar möjligheten till naturlig koppling mellan gymnasium och högskola. Inom kommunen ligger sulfitfabriken i . Den har gått med förlust . Personalen minskas, och det finns oro . Just i ett område som annars så starkt domineras av stålindustrin (och Stål i ) vore det ytterst olyckligt om en anläggning i en annan bransch skulle hotas, eftersom det ju gjorde regionen ännu ensidigare än . ökade med 73 personer till 87 481. 1970 var motsvarande tal 84 625. Det är en ökning, men den är långt mindre än i flertalet av övriga läns största kommuner. har inte alls utvecklats så snabbt som t. ex. , och . drabbades kommunen av ett stort antal industrinedläggningar, som särskilt hårt slog mot kvinnorna. Som redan nämnts gav utflyttningen av statliga verk ett avsevärt tillskott av människor. Nästa utökning förutsågs komma genom ett nytt stort valsverk, men planerna på detta hängde direkt samman med 80 och måste därför avskrivas. Även andra projekt som funnits har skrinlagts. beslöts att avbryta kommunens nybyggnad av en kokshamn. En rad foretag har minskat sin sysselsättning eller varslat om inskränkningar: Porslinsfabrik, Varv, Hydrolin, Sonab och . Bockens Bryggerier har i två steg avvecklat först öltillverkningen och sedan övrig tillverkning. Galvaniseringsfabrik har genom regeringsbeslut fått möjlighet att rekonstruera företaget, sedan den tidigare ledningen på annan ort inte klarat verksamheten. Att postdirektionen får bli kvar är ett positivt beslut, som inte får urholkas. minskade med 141 personer till 31 787. 1970 var antalet 31 896. Kommunen har haft en mycket besvärande ungdomsarbetslöshet. I kommunen finns flera skogsindustrier. Fabriker har byggts ut (av NCB) till en modern anläggning. Sågverket i Ala är också mycket modernt (& Ala). Två massaindustrier synes vara direkt hotade, nämligen (Korsnäs-Marma) och (& Ala). Det är fabriker som inte fått investeringar på länge, och enheterna anses väl små för att kunna vara konkurrenskraftiga i ett längre perspektiv. Också för (& Ala) kan man ställa frågan om de nuvarande anläggningarna har tillräcklig konkurrenskraft. Till detta kommer boardfabrikerna i , som har betydande problem i en svår bransch. Det finns en risk för att flertalet av nuvarande skogsindustrier inte kan behållas. Det är då helt nödvändigt att det görs en offensiv investering i en ny skogsindustri i området. Den råvara som används av de nuvarande industrierna måste även i fortsättningen tas om hand, och dessutom finns snart en ny hamn för import av flis. Av sysselsättningsskäl är det självklart att kräva att Söderhamnsregionen även har modern skogsindustri. Mest naturligt vore en satsning på ett pappersbruk, t. ex. genom en gemensam insats av de företag som kan tänkas lägga ned äldre industrier i regionen. En sådan satsning skulle kräva 1-2 miljarder, och inget projekt för länet ter sig för framtiden så angeläget som detta. I finns Nord-Malt. I råder stor enighet om att detta företags framtid måste tryggas, trots att den statligt dominerade Prippskoncernen lagt under sig allt större del av bryggeribranschen. om den framtida maltförsörjningen måste behandlas i den pågående bryggeriutredningen, och det vore orimligt om genomfört bygget av ett nytt mälteri i . ökade med 49 personer till 27 595. 1970 var folkmängden 27 738. Området har fått ett antal nya industrier lokaliseringspolitiken bedrivits. Det negativa för är att SJ gjort så kraftiga reduktioner av sysselsättningen. Stor oro finns för att även de kvarvarande vid verkstaden skall förlora sina arbeten. Inget synes ha gjorts för att modernisera anläggningen. ökade 1977 med 41 personer till 13 604. 1970 var folkmängden 13 158. och är väl utvecklade industriorter. har varit något av med ett stort antal självständiga och livskraftiga företag. Under loppet av ganska få månader köptes flertalet av de större företagen i upp av olika koncerner - en illustration till svårigheterna att klara generationsskiften i familjeföretag med hittillsvarande lagstiftning. Näringslivet är alltså mångsidigt, och när resten av länet hade så svåra sysselsättningsproblem 1971-1972 märktes knappast någon avmattning i . Det gäller att slå vakt om näringslivet i en bygd som genom sin mångsidighet har stor motståndskraft. Att fått gå in i förstärker självfallet denna, och därmed ökar ytterligare möjligheterna för framtiden. minskade med 83 personer till 21 763. 1970 var invånarantalet 22 524. 1960 var det 27 007, alltså en mycket kraftig minskning, som dessutom är ännu allvarligare eftersom minskningen utgjorts av de yngre. Statsmakterna har beslutat om ett industricentrum i . Det är nödvändigt att satsa på kommunen, och den ingår numera i det inre stödområdet. Staten måste också se till att inte statliga serviceorgan i området dras in. SJ-servicen får inte försämras. Vägarna i kommunen måste förbättras. Betydande möjligheter finns att göra Ljusnans dalgång till ett betydande turistområde, särskilt som ju sagt nej till kraftverksutbyggnad. De insatser som behövs för ökad stöd i glesbygd blir för särskilt viktiga i . ökade med 126 personer till 36 828. 1970 var befolkningen 36 367. Denna positiva utveckling beror på att nya företag kommit till kommunen och att tidigare byggts ut. har utvecklingen varit positiv, men har givit betydande problem för åtskilliga företag i kommunen. Anställningsstopp gäller på många håll. har varit motorn för norra delen av länet, men förlorar denna en stor del av hittillsvarande kraft kan det få mycket allvarliga långsiktiga verkningar för hela regionen. ökade med 101 personer till 11 717. 1970 var befolkningen 11 469. Trots stor glesbygd har kommunen visat en gynnsam utveckling, inte minst genom att där finns många mindre foretag. Man har inte en så ensidig arbetsmarknad som flera andra kommuner i länet. Den mest avlägsna industrin i kommunen ligger i , och för dess utveckling är det ytterst önskvärt med förbättring av vägförbindelserna till kusten. I en lång rad sammanhang delas av statliga gränser. Detta myller av administrativa gränser är självfallet starkt försvårande för all planering. Med skärpa måste framhållas att ungefär som andra län borde få chansen att betraktas som en enhet. En särskild fråga gäller stödområdesgränsen. Som ovan anförts i fråga om och kommuner innebär den nuvarande gränsen genom länet att kommuner söder om gränsen får ytterst svårt att konkurrera om etableringar med kommuner innanför området. Från länets sida har framhållits i många sammanhang att hela länet borde in i stödområdet, eller som ett minimikrav åtminstone och . Men är det rätt uppenbart att om hela fördes in i stödområdet, så skulle läget för det redan hårt drabbade Norduppland kunna bli något sämre. Lösningen bör nog sökas efter en annan linje, nämligen så att behoven i olika län vägs mot varandra och att man inom varje län kan satsa mest på de allvarligast utsatta kommunerna. För tycks det för överblickbar tid vara , och . En sådan lösning bör aktualiseras när regionalpolitiken skall inriktas på nytt. Regeringen föreslår att nuvarande regler får gälla längre än man tidigare beslutat om, alltså t. o. m. Det ger tid att finna regler som förstärker möjligheterna att sätta in stödet på de mest behövande länen och kommunerna. Att är i mycket stort behov av insatsesr visas av befolkningsutvecklingen . missgynnas i olika avseenden. Reglerna för statlig upphandling missgynnar t. o. m. , trots att det ligger inom det inre stödområdet. I detta avseende måste jämställas med övriga Norlandslän. har mycket stora problem. En statlig etablering till denna ort är därför utomordentligt väl motiverad. Ända sedan flygflottiljen beslutades (där regionalpolitiska skäl fällde utslaget i konkurrens med ) har blivit utan nya statliga insatser. var nära att komma till länet, men det stöddes inte av länets egna riksdagsmän från den dåvarande regeringssidan. Ett mycket starkt motiverat förslag är därför att till förlägga den centrala arbete och yrkesinriktad rehabilitering. Det ger nära till praktisk verksamhet för ledningsorganet, och förbindelserna från och till måste betecknas som mycket goda. är ett skogslän. Mekaniseringen i skogsbruket har gått snabbt. Länet är unikt så till vida att det numera är fler som arbetar med att tillverka skogsmaskiner än som arbetar i egentligt skogsarbete. Två av landets största skogsmaskintillverkare- i och ÖSA i - finns i länet, men även andra företag i branschen utgör betydande delar av lokal sysselsättning i länet. Det är för länet av största intresse att skogsmaskinsbranschen kan utvecklas. Det synes helt uppenbart att nuvarande produktionskapacitet är förstör för svensk hemmamarknad och den upparbetade exportmarknaden. Genom att ligger så långt framme i fråga om skogsmaskinutveckling finns dock rimligen ytterligare möjligheter att öka exporten. Inom landet är avsättningsmöjligheterna begränsade. Flera skogsföretag har skaffat en tämligen komplett uppsättning moderna maskiner, och det är rätt klart att ersättningsbehovet är mindre än den årliga anskaffningen under de år då maskinparken byggdes upp. Det finns skäl att undersöka om denna bransch kan få en mer slagkraftig struktur, som skulle underlätta exportsatsningar. Det är viktigt eftersom ökad export sannolikt är den enda möjligheten om man vill vidareutveckla skogsmaskinindustrin på en hög nivå. Med hänvisning till ovanstående hemställs* 1. att uttalar att erfarenheterna från tillmäts stor betydelse vid utformningen av förslag till nya avgränsningar och principer för lokaliseringsstöd, 2. att uttalar att likställs med övriga län i i fråga om statlig upphandling, 3. att uttalar att den centrala arbete får sin administration förlagd till . *Se även motionen 1977/78:1717.