mot · G202216 · 1978-01-01 00:00:00 — av m. fl. om det kommunala partistödet Det ekonomiska stöd som utgår till de politiska partierna från stat, landsting och kommuner uppgår till betydande belopp. Det rör sig under innevarande år om storleksordningen 125-150 milj. kr. Det statliga partistödets konstruktion ändrades genom riksdagsbeslut från att tidigare ha varit uteslutande ett bidrag per mandat till dels ett grundbidrag på 1,5 milj. kr. till varje riksdagsparti, som uppnått av rösterna i hela landet vid senaste val, dels ett bidrag å . per riksdagsmandat och år. Därutöver beslutades att kanslistödet skulle kvarstå oförändrat. De 1972 beslutade beloppen har senare justerats med hänsyn till kostnadsutvecklingen. beslutade /76 om en komplettering av tidigare utgående partistöd med dels ett grundbidrag på . och partigrupp, dels ett årligt mandatbidrag på . för partier i oppositionsställning och . för partier i regeringsställning. Detta beslut baserades på ett förslag från informationsutredning. Bakom de förändringar som vidtagits i det statliga partistödet ligger en strävan att åstadkomma en rättvisare fördelning av stödet. Det partistöd som tidigare utgått uteslutande i form av visst bidrag per riksdagsmandat gynnade i hög grad det mandatmässigt största partiet och tog inte hänsyn till att alla riksdagspartier i botten har vissa fasta kostnader. Den rättvisare fördelning av det statliga partistödet, som tillämpas på riksdagsplanet, har det däremot ännu inte varit möjligt att uppnå på kommun- och landstingsnivå, trots att det även i detta fall är som skall besluta om reglerna. Vi yrkade senast vid /77 i motion nr 437 att kommun- och landstingsstödets konstruktion skulle ändras så att bidraget dels skulle utgå med ett för alla partier lika stort grundstöd, dels ett visst bidrag per mandat. anförde i sitt betänkande 1976/77:32 bl. a.: Utskottet förutsätter att regeringen följer partistödsfrågorna med uppmärksamhet, bl. a. de i motionen 437 aktualiserade frågorna, och tar de initiativ som befinns lämpliga. Utskottet avstyrkte därmed motionen 437. När 1969 beslutade om kommunalt partistöd förelåg delade meningar mellan de borgerliga partierna och socialdemokraterna om stödets utformning. De borgerliga ansåg att partistödet borde vara en kombination av grundbidrag och bidrag per mandat. Grundbidragen borde utgöra av det totala bidragsbeloppet. Socialdemokraterna ansåg däremot att stödet endast borde utgå med ett visst bidrag per mandat,bl. a. med hänsyn till att man ej borde göra avvikelser från det statliga partistödets utformning. som ovan redovisats, det statliga partistödets konstruktion är ändrad, så borde rimligtvis konsekvensen kräva att det kommunala stödet utformas på samma sätt. Det har blivit allt vanligare att kommuner och landsting vid sidan om det ordinarie partistödet även utgett bidrag exempelvis för information till invandrare och särskilt stöd till de politiska ungdomsförbunden. Dessa bidrag har då lämnats med ett visst belopp per mandat varigenom orättvisorna partierna emellan ytterligare förstorats. Bidrag har också lämnats i form av administrationsbidrag till mindre partier, vilket inte står i överensstämmelse med nu gällande lag om kommunalt partistöd. Det visar att den nuvarande lagen upplevs som felaktig, och det är därför angeläget att en ändring nu vidtas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att antager följande förslag till lag om ändring i lag om kommunalt partistöd: Kommun får lämna ekonomiskt bidrag till politiskt parti som beslut om bidrag avser är representerat i kommunens fullmäktige. Beslutet skall innehålla att bidrag utgår till varje sådant parti och att en fjärdedel av utgående anslag skall fördelas lika mellan partierna och återstoden fördelas mellan dessa i förhållande till deras antal platser i fullmäktige . Vad som sagts nu äger motsvarande tillämpning på landstingskommun och landsting. Denna lag träder i kraft fr. o. m. . () ()