mot · G20291 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. 1 socialutskottets av enhälligt antagna betänkande 1977/78:32, Befolkningsutvecklingen, framhåller utskottet på s. 35: Det måste också vara en självklar målsättning att människor inte på grund av brister i det svenska samhället skall behöva avstå från barn som de egentligen vill ha. Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringen utan dröjsmål bör överväga vilka åtgärder som - utöver den planerade undersökningen av orsakerna till födelseminskningen - bör vidtas med anledning av den oroande befolkningsutvecklingen. Utskottet framhåller vidare: Om det skulle vara riktigt som framförts från flera håll, att det framför allt är problemen för flerbarnsfamiljerna som avspeglas i födelsestatistiken, är det angeläget att genom praktiska och ekonomiska åtgärder lösa dessa problem. Sådana åtgärder skulle sannolikt kunna få ett märkbart genomslag, om det vid den kommande undersökningen bekräftas att det tredje barnet i familjen är planerat. Regeringen bör vid sina överväganden ägna denna fråga särskild uppmärksamhet. Sedan enhälligt biföll socialutskottets betänkande har nativiteten fortsatt att minska. T. o. m. augusti föddes 2 000 färre barn än 1977. beräknar att födelsetalet skall bli minst 3 000 lägre än , dvs. understiga 93 000 barn. Även om man bortser från befolkningsfrågan är det helt otillfredsställande att så många flerbarnsfamiljer lever under mycket knappa förhållanden. En en-inkomst-familj med tre barn och med normal hyra och genomsnittlig kommunalskatt uppnår först vid en inkomst på . en standard som nämnvärt (. ) överstiger existensminimum. I hela inkomstskiktet . är marginaleffekten om hänsyn tas till möjligheten att erhålla socialbidrag, att begära skattemässigt existensminimum1 samt till reglerna för avtrappning av bostadsbidragen. 1 Om inkomsten för en flerbarnsfamilj efter avdrag för skatt understiger vad som kan anses ha behövts för familjens underhåll (existensminimum) är den skattskyldige berättigad till avdrag för nedsatt skatteförmåga. Detta innebär att skatten och det avtrappade eller extra avdraget för existensminimum i breda skikt tar hela inkomstökningen. Dessa skikt är bredare ju fler barn som finns i familjen. däröver, mellan . och , är marginaleffekten på grund av skatt och bortfallande bostadsbidrag mellan 95 och 97 96. En inkomstökning med . ger således endast en behållning på tre till . För de barnfamiljer som har fyra eller fler barn är situationen än mer otillfredsställande. Marginaleffekterna för en fyrabarnsfamilj är således på motsvarande sätt 100 96 i hela inkomstskiktet . Först vid högre inkomster kan dessa familjer nå en standard som något överstiger existensminimum. Det bör vidare understrykas att möjligheterna att utnyttja den kommunala barnomsorgen dessutom är utomordentligt begränsade för de barnfamiljer som har flera mindre barn. Detta innebär att möjligheterna till förvärvsarbete för båda makarna ytterligare försvåras i dessa familjer. Av det ovan nämnda torde framgå att möjligheten att förbättra den ekonomiska situationen för flerbarnsfamiljerna genom behovsprövade bostadsbidrag eder andra behovsprövade eller beskattade bidrag redan är mer än uttömda. Enda möjligheten att - utöver skattevägen som inte skall diskuteras till en samhällsekonomiskt rimlig kostnad förbättra situationen för flerbarnsfamiljerna är således att införa högre skattefria bidrag till dem. Eftersom regeringen-trots enhälliga bifall till socialutskottets betänkandeännu ej vidtagit någon åtgärd inriktad på de större barnfamiljerna, vill vi nu som ett ytterst begränsat men dock första steg föreslå ett skattefritt flerbarnstillägg som komplement till barnbidragen. Det allmänna barnbidraget höjdes från . per barn och år. I propositionen 1978/79:50 föreslås att barnbidraget skall höjas med ytterligare . per barn och år från . Därmed skulle enligt propositionen barnfamiljerna få en real inkomstförbättring, dvs. mer än vad som motsvarar prisökningen mellan den Kostnaderna för barnbidragshöjningen beräknas till 435 milj. kr. För /79 blir kostnadsökningen ca 210 milj. kr. Studiebidraget inom studiehjälpen och det förlängda barnbidraget föreslås ökat med . till /månad. Höjningen beräknas medföra en kostnadsökning för /79 med 18,3 milj. kr. Den sammanlagda kostnadsökningen för /79 skulle enligt förslaget bli ca 230 milj. kr. Vårt förslag innebär att barnbidraget höjs med . per barn och år till och att studiebidraget inom studiehjälpen och det förlängda barnbidraget höjs med . Detta innebären generell höjning av dessa bidrag med nära 9 96 , då bidragen senast höjdes. Eftersom prisökningen endast beräknas bli 4,5 96 innebär detta en real inkomstförbättring för alla barnfamiljer. Vi föreslår därutöver ett särskilt flerbarnstillägg med . för familjer med tre barn, . för familjer med fyra barn, för familjer med fem barn och därefter med ytterligare . Med barn avses här alla barn som uppbär barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiebidrag inom studiehjälpen. Eftersom statsrådet aviserat att han ämnar föreslå en reformering av stödet till de 18-19-åringar i gymnasial utbildning som erhåller studiebidrag inom studiehjälpen, föreslås höjningen för dem genomgående begränsas till . i stället för . Den nämnda studiestödsreformen torde nämligen kunna träda i kraft . Kostnaderna för vårt förslag blir ca 3 milj. kr. dyrare än i propositionen för /79 (se bilaga). Ökningen blir i förhållande till anslagsomslutningen synnerligen liten. Därför bör (den eventuella) anslagsjusteringen anstå till nästa tilläggsbudget. När den utarbetas kan en säkrare bedömning göras av det slutgiltiga kostnadsutfallet. Vårt förslag innebär i förhållande till propositionen följande : Familj med 1 barn Med stöd av det anförda hemställs* att beslutar att barnbidraget fr. o. m. skall utgöra . per barn och år samt att det fr. o. m. det tredje barnet och följande barn dessutom skall utgå ett skattefritt tillägg om . per barn och år. H. () L. () i () () () PER () () () *Se även motionen 1978/79:92. Kostnader för vissa höjningar av barnbidragen 1 sammanställningarna från folk- och bostadsräkningen 1975 (FoB) redovisas vissa uppgifter rörande antalet barn i familjer av olika storlek. Dessa uppgifter har legat till grund för nedanstående beräkningar av kostnaderna för ett tillägg till barnbidragen med . för alla barn utöver två i en familj. Det går ej att ur statistiken fördela barn mellan med studiebidrag på olika familjestorlekar. De redovisade kostnaderna för barn i åldern får därför ses som maximikostnader för ett genomförande av förslagen, dvs. kostnaderna förutsätter att alla barn mellan uppbär dessa bidrag. Kostnad för ett tillägg till barnbidraget för det tredje och de följande barnen i en familj med . per barn och år fr. o. m. det tredje barnet: Barn i åldern , dvs. i princip alla de som uppbär barnbidrag Antalet barn: ca 176 000 Kostnad : ca 70 milj. kr. Barn i åldern Antalet barn: ca 223 000 Kostnad : ca 89 milj. kr. Detta förutsätter dock att samtliga barn mellan erhåller studiebidrag e. d. Begränsas höjningen av barnbidraget till . i stället för . och barn, resp. för studiebidraget inom studiehjälpen och det förlängda barnbidraget till . i stället för . blir besparingarna ca 77 milj. kr. Kostnaderna för ett tillägg med ytterligare . och barn från och med tredje barnet torde enligt beräkningarna ovan uppgå till drygt ca 83 milj. kr. Med barn avses därvid alla barn , för vilka barnbidrag, förlängt barnbidrag eller studiebidrag uppbärs. Nettokostnaden för vårt förslag skulle således bli ca 6 milj. kr. högre än enl. prop. 1978/79:50. För /79 blir merkostnaden ca 3 milj. kr.