mot · G102924 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om uttalande mot kollektivanslutning till politiskt parti Vid fyra tidigare tillfallen-åren 1973,1974,1976 och 1977 - har uttalat sig mot kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partiet. Tyvärr är det åter nödvändigt att göra ett sådant uttalande. Det socialdemokratiska partiet har alltid slagit vakt om demokratins principer. Därför är det desto mer beklagligt att partiet i sin egen verksamhet åsidosätter den fundamentala demokratiska grundsats som säger att varje medborgare bör ha rätt att själv avgöra om han eller hon vill gå in i ett politiskt parti och i så fall vilket. finns det av allt att döma minst 100 000 kollektivanslutna medlemmar i det socialdemokratiska partiet som i valen stöder andra partier. Det finns också socialdemokratiskt röstande som anslutits till SAP trots att de självmant inte skulle ha velat tillhöra ett politiskt parti. Det har genom intervjuundersökningar klargjorts att reservationsrätten inte utnyttjas av flertalet oliktänkande. Även om så vore fallet skulle den kollektiva anslutningsformen med reservationsrätt vara principiellt betänklig eftersom den tvingar den enskilde att offentligt avslöja vilket parti vederbörande inte vill tillhöra. I SCB:s undersökning av valet konstaterades det att partivalet blir allt mindre beroende av väljarnas yrkestillhörighet eller sociala ställning. Följande tabell belyser LO-medlemmarnas partival : Medan socialdemokraterna hade stöd av mer än fyra femtedelar av LO:s medlemmar var motsvarande andel endast två tredjedelar. Inställningen till kollektivanslutningen bland medlemmar och förtroendemän inom har undersökts av professor . I Hur styrs facket? Om demokratin inom fackföreningsrörelsen tecknar en huvudsakligen ljus bild av den fackliga demokratin. Han ser emellertid kollektivanslutningen som ett av dess mörka avsnitt. Det mest omdiskuterade fenomentet beträffande fackföreningsrörelsen och systemorienteringen gäller naturligtvis kollektivanslutningen av avdelningar till det socialdemokratiska partiet. Av tabell 24 C framgår inte blott det i och för sig anmärkningsvärda förhållandet att en klar majoritet bland medlemmarna - - anser att kollektivanslutningen till det socialdemokratiska partiet är en felaktig form för medlemskap i ett politiskt parti. Även bland sektions- och avdelningsstyrelseledamöterna finns det en majoritet mot kollektivanslutningen. Endast på den centrala nivån är man klart för denna form av medlemskap. Tabell 24 C. Inställningen till kollektivanslutningen: medlemmar, sektionsstyrelseledamöter, avdelningsstyreiseledamöter och central nivå. Kollektivanslutningen till det so- M S A C cialdemokratiska partiet är en felaktig form för medlemskap i ett politiskt parti instämmer ej 36 48 44 67 100 96 100 96 (N = 1957) (N =241) (N=327) (N =252) visar vidare att närmare en femtedel av de kollektivanslutna medlemmar som ej reserverat sig mot andra partier uppger andra partisympatier än socialdemokraterna: Av det förhållandet att så många som av de kollektivanslutna medlemmar, som ej reserverat sig, har en annan partiuppfattning än socialdemokraternas kan vi dra en bestämd slutsats: kollektivanslutningen av fackföreningsavdelningar till det socialdemokratiska partiet fungerar i praktiken på ett sådant sätt att det innebär ett brott mot den demokratiska principen om minoriteternas rättigheter. Tabell 24 D. De kollektivanslutna medlemmarnas partisympatier och reservationer. a) som ej reserverat sig kommunister (vpk, SKP etc.) 5 vet ej, inga partisympatier, ej svar 16 b) som reserverat sig m kommunisterna (vpk, SKP etc.) vet ej, inga partisympatier, ej svar (N = 1371) I riksdagsdebatten om grundlagsskydd för medborgerliga fri- och rättigheter erinrade om att kollektivanslutningen är omtvistad även inom arbetarrörelsen. Mot bakgrund av den debatt som förts uttalade en förhoppning om att frågan om det kollektiva medlemskapet skulle tas upp till omprövning av det socialdemokratiska partiet. Denna förhoppning kvarstår. Det är emellertid motiverat att åter klargör sin principiella uppfattning om åsiktsfrihetens innebörd i ett demokratiskt samhälle: "Individens rätt att fritt och självständigt välja politiskt parti är grundläggande för demokratin. Utskottet kan därför av principiella skäl inte acceptera kollektiv anslutning av människor till politiskt parti. Ett sådant system strider mot den åsiktsfrihet som gällande grundlag utgår ifrån och som ytterligare befästes i det nu föreliggande förslaget till förstärkning av de medborgerliga fri- och rättigheterna. Reservationsrätten förden enskilde förändrar ingenting i denna demokratiskt grundläggande fråga. Den tvingar den enskilde att offentligt avslöja vilket parti vederbörande inte vill tillhöra." Med hänvisning till det anförda hemställs att åter uttalar sin principiella inställning mot politisk kollektivanslutning. () () () H. ()