mot · G102347 · 1978-01-13 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av den privata skogsindustrin Sammanfattning Ett förstatligande av den privatägda skogsindustrin är ett krav som rests såväl av den fackliga rörelsen som av vpk. De privata skogsbolagen bedriver en hänsynslös skogsskövling. De har gjort rekordprofiter, och när konjunkturerna dämpats fått ta emot miljongåvor från staten. Deras export av kapital har mer än sexdubblats . Nedläggningar av massaindustrier och sågverk fortsätter i en strukturomvandling helt på profitörernas villkor. Bolagen satsar på u-landet. får i allt väsentligt tjänstgöra som råvaru- och halvfabrikatbas. T. ex. vidareförädlas inom landet endast hälften av den i producerade mängden massa till papper. I motionen krävs ett förstatligande av den privatägda skogsindustrin, och riktlinjer visas för en framtida skogsindustripolitik byggd på en höggradig förädling inom landet. krävde Pappers avdelning 17 i i motion till förbundskongressen ett statligt övertagande av de privata skogsbolagen. De upprörande förhållanden som varit rådande inom svensk skogsindustri bildade bakgrunden till motionen. I denna hänvisades till de höga bolagsvinsterna, de relativt låga lönerna för arbetarna, den omfattande bortrationaliseringen av arbetskraft, de många företagsnedläggningarna med en omfattande arbetslöshet som följd och den stora exporten till utlandet av i intjänat kapital. Att genom forskning och utveckling få fram nya produkter ur skogen som råvara och därmed nya sysselsättningstillfällen intresserade inte skogsbolagen. Ersättningsindustrier i stället för de nedlagda kunde dessa skogsbolag inte tänka sig. Socialt ansvar var för dem helt främmande. Då skogsbolagen inte hyste samhällsansvar - för dem har endast profiten varit ledstjärnan - krävdes förstatligande. Man förutsåg en utveckling som byggde på kalla fakta. Vad man då fruktade är verklighet. Den fackförening det här är fråga om finns . Den försvann som den av () ägda Kramforsfabriken nedlade driften. är fabriken helt utplånad. Kramforsfabriken drabbades av samma öde som många, många andra företag inom skogsindustrin. De anställda gjordes arbetslösa. I motionen till den fackliga kongress vi här ovan refererat till anförde arbetarna i bl. a. följande: Som bekant har den privata företagsamheten inte kunnat klara folkförsörjningen i . Exporten från denna del av landet gäller fortfarande i stor utsträckning råvaror och halvfabrikat. De stora profiterna på exempelvis pappersmassa har gjort att skogsbolagen inte ägnat den träkemiska forskningen det intresse, som ur samhällssynpunkt hade varit det fördelaktigaste 1 stället för att avsätta tillräckligt kapital för en vidareutveckling av den norrländska råvaran - skogen, har dessa storbolag gjort sig skyldiga till en omfattande kapitalexport. En avancerad forskning skulle säkerligen skapa nya konsumtionsvaror ur skogen som råvara - och därmed nya arbetstillfällen. Vill de privata skogsbolagen inte inordna sig i de förhållanden som bäst är ägnade att gagna samhället och folket, bör frågan om förstatligande av skogsindustrin ställas på dagordningen. Det var Kramforsavdelningens krav till kongressen. Kramforsarbetarnas mening blev också kongressens, som enhälligt beslöt att tillställa såväl den dåvarande regeringen som sitt uttalande om krav på förstatligande av skogsindustrin. En utvecklad träkemisk forskning är givetvis inte ett problem för endast och utan gäller för skogsindustrin i hela landet. Vid 1974 stod återigen kravet om förstatligande av skogsindustrin på dagordningen, jämte frågan om den träkemiska forskningen för att genom nya produkter ur skogen som råvara skapa nya sysselsättningstillfällen. var det pappers- och massaarbetarna i avdelning 108 i Alfredshem i som i motion till kongressen krävde att den privata skogsindustrin bör övergå i samhällets ägo. Motiveringarna var i stort sett desamma som tidigare framförts av pappers- och massaarbetarna. De överensstämmer också med motiveringarna i de kommunistiska motioner som i samma fråga väckts i som gått. inom förklarade sig i allt väsentligt dela Alfredshemsmotionens uppfattningar. Kongressen beslöt att hos regeringen beställa åtgärder för att, som man uttryckte det, socialisera skogsindustrin. Bakom Alfredshemsarbetamas motionsyrkande låg samma farhågor som en gång var bärande för massaarbetarna vid SCA:s Kramforsfabrik, nämligen att deras arbetsplats kan komma att försvinna i den omfattande strukturrationalisering som pågått och pågår inom skogsindustrin, där profitbegäret är det avgörande, forskning och utveckling det sekundära. Några investeringar i denna fabrik har inte gjorts av ägaren. Mo och är mer intresserat av att bygga nya och större massafabriker, som är ännu mer profitgivande. har fem fackförbund krävt statlig styrning av den svenska skogsindustrin. Det är pappers-, inom LO samt SIF och SALF i TCO. Vid LO:s senaste kongress aktualiserades skogsindustrins hämningslösa rovdrift, dess ointresse för genomgripande forskningsinsatser och samhällets övertagande av denna industri. Det var medlemmar i avdelning 63 i , som med stöd av fackförbundets västsvenska distrikt i motion vände sig till . Denna starka fackliga opinion, som tagit sig uttryck i beslut på kongresser, från fackförbund och stora fackföreningar mot skogsbolagens misshushållning med råvaran, deras profittänkande och obefintliga sociala ansvar och som utmynnat i kravet på samhällets övertagande av den privata skogsindustrin, visar den starka fackliga förankring detta krav har som ställts i kommunistiska riksdagsmotioner ända . Överallt i skogslänen frågar sig folket hur länge dessa skogsbolag skall få fortsätta att skövla de svenska skogarna, slå ut arbetskraften och lägga hela bygder öde. Skall råvara och halvfabrikat även i fortsättningen vara riktningsgivande för skogsindustrin, därför att det är här jätteprofitema inhöstats, utan att denna skall behöva avsätta erforderligt kapital för träkemisk forskning med sikte på att ur skogen som råvara skapa nya produkter och därmed nya arbetstillfällen? Den betydande kapitalförstöring som skett som tiotusenden gjorts arbetslösa har inte gagnat samhället och folket, men skogsbolagens profiter. De stora vinsterna har i stor utsträckning exporterats till utlandet. noterades övervinster som skogsbolagen fick behålla. Här några siffror från de goda åren. Vi kan nöja oss med några exempel . Då var vinstökningen efter avskrivning för SCA 384 96, för Mo-Do 665 96, för Billerud 203 96, för 209 96, för 262 96. var vinstsiffrorna betydande, i vissa fall ännu högre. Dessa kraftiga profiter överfördes till vissa företagsägda fonder som även skattebefriades. En förutseende regering kunde den gången ha gett skogsbolagen föreläggande att i vaije fall en del av dessa jättevinster skulle användas för forskning och utveckling. Så blev dock inte fallet. Efter de vinstrika åren har skogsbolagen erhållit i gåvor, som skattebetalarna fått svara för. Enligt regeringen är dessa gåvor sysselsättningsskapande åtgärder. har skogsbolagen fått fritt fram för en omfattande kapitalexport. (t. o. m. november månad) har givit företag inom skogsindustrin tillstånd till investeringar i utlandet med följande belopp (tillståndsbeloppen gäller i ): år 1973:47,1974: 79,1975:77,1976:204,1977 (t. o. m. ): 308 milj. kr. Beloppet är mer än sexdubblat . Strukturförändringar på bolagens villkor Skogsbolagens strävan efter högsta möjliga profiter har inneburit omfattande strukturförändringar inom skogsindustrin i , vilka pågått och resulterat i att 10 000-tals arbetare rationaliserats bort. har sedan sitt bildande fått se 96 avdelningar helt försvinna. Då fabriken lagts ned har också fackföreningen försvunnit. har ytterligare 6 massaindustrier nedlagts. har inte mindre än 140 sågverk nedlagts och försvunnit med alla de arbetsplatser de representerade. En strukturomvandling av näringslivet är ofrånkomlig, nödvändig och önskvärd i varje samhällssystem. Men en dylik strukturomvandling måste genomföras efter ett medvetet, långsiktigt program i folkets och inte i profitörernas intresse. Den strukturomvandling som skett och sker och som troligen kommer att ytterligare accentueras kan inte accepteras, då den helt tjänar de senares intressen. Den är inte i linje med samhällets bästa eller det sociala ansvarstagandet. Endast det enskilda profitbegäret är här drivkraften. Bestående skador för samhället och folket är också påtagliga. med företagsnedläggningar och omfattande avskedanden av arbetare i fortsätter investeringarna i utlandet. I meddelades sedan att 500 befattningar inom företaget i kommer att försvinna . I samma tidning avslöjades att 150 nyanställningar skapats i . Här har nämligen Mo-Do nyinvesterat 90 milj. kr. i en ny pappersmaskin, som invigdes och togs i bruk under högtidliga former. Några investeringar i Alfredshemsfabriken har dock inte gjorts . Arbetarna här befarar nedläggning . Exemplen är dock många på hur dessa skogsbolag i allt större utsträckning söker sig till utlandet för att där förädla den svenska pappersmassan. har exempelvis SCA exporterat svensk pappersmassa till för framställning av hygienprodukter som ansiktsservetter o. d., förädlade produkter som sedan exporterats till försäljning här i landet. Bolagen satsar på utlandet I tidskriften från gavs nya avslöjanden om SC A:s planer för ytterligare omfattande utlandsengagemang, där pappersmassa som är framställd i skall förädlas i utlandet. Enligt VD i SCA pågår förhandlingar med en rad intressenter i olika länder i . Här ett direkt citat: SCA har sedan böljan av haft 6-7 Europabollar i luften. Siktet har varit inställt på att bygga tre till fem tillverkningsindustrier för hygienprodukter i , en eller två i . Samma tidskrift säger att förhandlingar är långt framskridna med största skogsindustrikoncern och den amerikanska Scottkoncernen om att bilda ett gemensamt europeiskt bolag. Därtill pågår förhandlingar om delägarskap med den holländska , den stora pappersindustrin i med en årsomsättning på och 5 000 anställda. Men även andra svenska skogsbolag som Billerud och har enligt nämnts, när det gäller delägarskap i denna holländska koncern. Tidningen tillägger: Det är partner som har tillgång till cellulosa man behöver. Dessa omfattande utlandsengagemang har givetvis lekt skogsbolagen i hågen, då de varit inställda på att bygga ut sina massafabriker i och därmed kraftigt öka massaproduktionen. Linjen är att skrota de mindre fabrikerna och därmed göra ytterligare tusentals löneanställda inom skogsindustrin arbetslösa. skall alltså stå till förfogande med halvfabrikatet och ha den koloniala stämpeln kvar. skall uppträda i den roll som tilldelats landet av industrinationerna på kontinenten. Linjen har varit: svenskarna får producera pappersmassan, men vidareförädlingen den sköter vi. Ni har ju vatten och elkraft i överflöd till er processindustri, det saknar vi. Miljöförstöringen spelar mindre roll för er, som har så många älvar och . De svenska skogsbolagen har blivit multinationella företag med dylika företags alla kännemärken. För dem existerar inget fosterland. Drivkraften och ledstjärnan är profiten. Endast den är helig för dessa bolag. Enligt deras uppfattning bör stå till förfogande med billig råvara och halvfabrikat. Vad rör det dessa bolag om de svenska skogarna skövlas, om hela bygder läggs öde, om företag läggs ned, om 10 000-tals arbetare görs arbetslösa, om bara profiten gynnas. Här visas det verkliga innehållet i tesen att vad som är bra för bolagen är bra för folket. Vid Svenska pappersindustriarbetarförbundets kongress 1970 talade som gäst , generalsekreteraren för den yrkesinternational dit de svenska pappers- och massaarbetarna är fackligt anslutna. Dennes tal formade sig bl. a. som en varning för de multinationella företagen då han framhöll: Det västerländska industrisamhället undergår en revolution, större . Det gäller inte bara den tekniska utvecklingen, utan också tillväxten av multinationella företag ändrar strukturen hos våra industrier. kommer 200 världsföretag att kontrollera av den totala världsproduktionen. Dessa 200 företag kommer inte att ha någon nationalitet. De kommer att ha fabriker i 30-40-50 länder och kommer att hållas ihop genom förvaltningsbolag. Denna utveckling kommer antagligen att vara starkast i våra egna industrier, inom pappers- och kemiindustrin. Vi utvecklar en ny typ av internationalism för att möta denna utmaning. Redan nu utarbetar vi tekniker för att kunna hjälpa våra medlemmar vid strejker genom att utöva påtryckning på företagen överallt där de finns. Många påstår att de multinationella företagens tillväxt innebär att amerikanska företag tar över , men så är inte fallet - de multinationella företagen tar över världen. Ta som exempel ert företag , som har fabriker i , , och . har fabriker i , , , och . Det stora tyska företaget , stora amerikanska företag som , , franska och belgiska företag har helt infiltrerat den internationella marknaden. Detta gör pappersindustrin till en av de mest intemationaliserade industrierna i världen. Bara om fackföreningsrörelsen utvecklar en motkraft kommer vi att kunna tillvarata våra medlemmars intressen. De svenska skogsbolagens handlande visar att de saknar nationalitet. Forskning och utveckling för att ur skogen som råvara få fram nya produkter och därmed nya sysselsättningstillfällen har inte intresserat dessa bolag. Från sysselsättningssynpunkt är givetvis förädlingsgraden av skogsråvaran det väsentligaste. De stora profiterna på pappersmassan har gjort att endast hälften av den i producerade mängden massa vidareförädlas inom landet till papper. En svensk forskare på området menar att av de sex större massa- och pappersproducerande länderna i världen - , , , , , - ligger lägst då det gäller massans vidareförädling till papper. Vad beträffar sågade trävaror säger samme forskare: två tredjedelar av den svenska produktionen av sågade trävaror exporteras oförädlade till utlandet. Den väsentligaste produktionen inom svensk skogsindustri är fortfarande inriktad på framställning av halvfabrikat. En väsentligt ökad sysselsättning skulle givetvis bli följden därest hela mängden pappersmassa förädlades inom landet, helst med hög förädlingsgrad. Det behöver inte vara på så sätt att exempelvis ansiktsservetter och dylika pappersvaror importeras från utlandet, där de framställs av svensk pappersmassa genom svenska skogsbolags utländska dotterföretag. Då det gäller avancerad träkemisk forskning är fortfarande efterblivet i förhållande till vissa andra industriländer. Tillbörligt intresse har exempelvis inte ägnats ligninet. Vissa produkter ur cellulosan exporteras från som råvaror till såväl som och återkommer till som förädlade varor för försäljning på den svenska marknaden. Det är frestande att i detta sammanhang citera utskottsutlåtanden till våra motioner alltsedan år 1966. Dessa utlåtanden har mera prägel av den obotfärdiges förhinder. Låt oss stanna inför näringsutskottets utlåtande till en av våra motioner och vad som var motiveringen för avslag: Utskottet vill peka på att enligt samstämmiga bedömningar råvarusituatio nen, som kännetecknas av brist på svensk råvara, kommer att påskynda industrins utveckling mot en högre förädlingsgrad. Detta var ju endast fromma önskningar, då utskottet meddelar att av de medel som satsas på industriägda forsknings- och utvecklingsinstitutioner inom skogsindustrin den helt övervägande delen avser massa- och papperstillverkning och produkter därav. Avancerad forskning och utveckling för att få fram andra produkter ur skogen som råvara ägnar skogsbolagen inget intresse. I anslutning till de sysselsättningssvårigheter som råder i har forskning och utveckling blivit ett honnörsord. Inom skogsindustrin finns råvaran för nya produkter och därmed nya sysselsättningstillfällen. Det är sent , men inte . Man behöver i varje fall inte vänta . och svenskarna får inte göra sig urarva. Så kommer dock att bli fallet i och med skogsbolagens självständiga uppträdande och handlande. Då dessa skogsbolag varken kunnat eller velat svara för sysselsättningen bör samhället träda till. Med hänvisning till ovanstående föreslås att uttalar sig för ett överförande av den privatägda skogsindustrin i statlig ägo. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)