mot · G1021764 · 1978-03-09 00:00:00 — Motion 1977/78:1764 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:94 om höjning av bensinskatten, m. m. I propositionen föreslår regeringen bl. a. en höjning av bensinskatten med per liter för att därigenom öka statsinkomsterna med ca . Vpk avvisar detta förslag. För det första handlar det här om en skattepolitisk och därmed en fördelningspolitisk fråga. En höjning av bensinskatten, i den form som regeringen föreslår, tar inte tillräcklig hänsyn till olika gruppers skattebetalningsförmåga, utan är helt beroende av hur mycket bensin var och en förbrukar. Det är således inte svårt att inse, att de som särskilt kommer att drabbas är människor i glesbygd, som är helt beroende av att använda privatbil för att ta sig till och från arbetet, för att kunna använda sig av olika slag av serviceinrättningar och för att kunna delta exempelvis i kulturella och politiska aktiviteter. För det andra bör det i den typ av punktskatter det här rör sig om finnas ett vidare politiskt syfte än att ta in pengar till statskassan. 1 annat fall kommer punktskattesystemet att alltmer framstå som en smygväg för att urholka den progressivitet som finns kvar i den statliga skatteskalan. I det här fallet bör det således finnas ett trafikpolitiskt och/eller ett energipolitiskt syfte. Enligt vår mening saknas bådadera. En av de viktigaste trafikpolitiska åtgärderna är att minska privatbilismen i de stora tätorterna. Den föreslagna skattehöjningen kommer knappast att ha någon effekt i det avseendet. Detta framstår som ganska uppenbart med tanke på de vanligen ganska korta körsträckorna i tätorterna och mot bakgrund av den successiva nedrustning av den kollektiva trafiken som har skett och som har gjort att för många är kollektivtrafiken omöjlig eller förenad med mycket stora svårigheter att använda. Visserligen kan det rena nöjesresandet påverkas, men av allt att döma är detta av en alltför ringa omfattning för att verkligen vara intressant i sammanhanget. Skattehöjningen kommer således inte att ha någon betydelse för omfattningen av privatbilismen i tätorterna. I glesbygder är den privatbilism som förekommer i allt väsentligt en nödvändighet, och det gäller även andra resor än arbetsresor. Man kan därför inte heller vänta sig några energisparfrämjande effekter. Vad som sedan återstår är, som vi redan påpekat, det statsfinansiella motivet. Vpk anser att man kan överväga en höjning av bensinskatten. Men det bör inte ske i form av att budgetministern letar efter inkomstkällor för En eventuell förstärkning av statens finanser måste anses vara av underordnad betydelse i sammanhanget. I stället måste bensinskatten ses som ett av flera instrument för att förverkliga en ny inriktning av trafikpolitiken. Det är då också nödvändigt att beakta regionala skillnader i privatbilismens karaktär, inte minst mot bakgrund av de skillnader i standard som den kollektiva trafiken har på olika platser. Vpk har i en annan motion (1977/78:1607) ställt förslag om en ny inriktning av trafikpolitiken. Vi har där också redogjort för det samhällsekonomiska och människofientliga vanvett som har präglat efterkrigstidens planering för en ohämmad ansvällning av privatbilismen. Detta kan åskådliggöras med några fakta. o 340 000 människor är sysselsatta inom bilindustrin och dess kringnäringar. Detta innebär att en fullkomligt orimlig andel av samhällets produktiva resurser är låst inom transportsektorn. Produktiva resurser som skulle ha kunnat användas för att tillfredsställa behov i samhället, vilka blir alltmer påtagliga, exempelvis utbyggnad av daghem, sjukvård, bostäder, närservice osv. o Nära 1 000 människor dödas och 20 000 invalidiseras i trafiken . Bortsett från allt det lidande som inte kan mätas i pengar kan den samhällsekonomiska kostnaden för detta beräknas till ca . o Bilen slösar mängder med energi, som skulle kunna användas på annat sätt. o Bilen är en av de mera betydelsefulla källorna till förstöringen av vår miljö. I synnerhet i de större tätorterna samlar sig avgaserna, så att de utgör ett direkt hot mot människors hälsa, och förekomsten av bly i bensin gör att i synnerhet barnen i tätorterna utsätts för stora risker att få nervskador. Man har exempelvis i hos barn uppmätt koncentrationer av bly i blodet som är så höga, att de ligger på gränsen för att ge bestående nervskador. o Den ensidiga planeringen för privatbilismen har inneburit bekvämlighet för många, medan den för många andra, särskilt barn, ungdomar, äldre och kvinnor och alla övriga som saknar ekonomiska möjligheter att skaffa sig en egen bil, har inneburit kraftiga försämringar av transportmöjligheter och därmed en ökad isolering, o Slutsatserna man kan dra av den nuvarande trafiksituationen är framför allt att det är nödvändigt att bygga ut den kollektiva trafiken, både i vad gäller omfattning och kvalitet. Det är också nödvändigt att kraftigt minska privatbilismen, i synnerhet i tätorter, men också när det gäller resor mellan skilda orter. o Samhällsekonomiska, energipolitiska, miljömässiga och sociala synpunkter måste vägas in vid bedömningen av olika trafikalternativ. Ekonomiska och andra restriktioner måste läggas på privatbilismen, som bara bär en del av sina kostnader. Hur stor denna del är kan inte klart anges eftersom det saknas samlade bedömningar. Dessutom måste samhällsplaneringen, som förutsatt ett ständigt ökat resande, inriktas på att minska behovet av resor och transporter. Under hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar avslå propositionen 1977/78:94 i vad gäller höjning av skatten på bensin; 2. att , om propositionens förslag bifalles, beslutar undanta s. k. lågblyig bensin från skattehöjning; 3. att uttalar a) att frågan om bensinskatten bör tas upp i ett samlat trafikpolitiskt sammanhang, b) att bensinskatten differentieras efter blyhalt; 4. att hos regeringen hemställer om att förslag enligt punkterna 3 a och b föreläggs . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)