mot · G102274 · 1978-01-12 00:00:00 — av m. fl. om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Lagen om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning har varit i kraft . De invändningar som kommunisterna då gjorde mot lagens utformning, speciellt beträffande arbetsköparnas uppskovsrätt, har visat sig vara välbefogade när lagen kommit till praktisk tillämpning. I flera fall har fackliga kurser skjutits fram i tiden, så att den eller de som avsett att delta funnit det meningslöst och tvingats avstå. Även annan studieledighet har stoppats av vissa arbetsköpare. Vårt parti anser det därför nödvändigt att ånyo aktualisera frågan om ändringar i lagen. I första hand är det arbetsköparens rätt att uppskjuta påbörjandet av fackliga studier. kommunisterna anser att i detta viktiga avsnitt måste arbetsköparnas uppskovsrätt helt utmönstras ur lagstiftningen. Beträffande den övriga uppskovsrätten så bör den enligt vår mening kortas . Paragraf 5 bör därför ändras enligt bilagt förslag till lagtext. Samma är förhållandet med de anställdas rätt att påkalla domstols prövning. Lagen gerde anställda rätt påkalla prövning i domstol först beträffande förläggning av ledigheten, om denna är längre än en arbetsvecka, och först om ledigheten omfattar högst . Som vi tidigare påtalat är dessa tidsfrister alltför långa. Enligt vår mening bör dessa avkortas till sex, vilket föreslås i bilagt förslag till lagtext. Vi upprepar också förslaget till ändring av 10 § som ger arbetsköparna rätt att utestänga anställd från återgång till sitt arbete om han eller hon av någon anledning avbrutit utbildningen. Det kan vara skäligt om de som erhållit ledighet för utbildning avbryter denna utan särskild anledning. Däremot måste det vara fel att bestraffa någon med två veckors inkomstbortfall om utbildningen avbryts på grund av omständigheter man inte själv råder över. Det kan vara sjukdom i hemmet eller ekonomiska svårigheter o. d. som kan tvinga fram ett avbrott. I sådana fall börden anställde ha rätt att återgå till sitt arbete. Lagens 13 § stadgar skadeståndsskyldighet för fackförening om organisationen utnyttjar sitt tolkningsföreträde felaktigt. Denna bestämmelse är ytterst betänklig. Fackföreningarnas talesmän kan lätt komma i situationer där avvägningarna blir svåra och där risken för skadestånd kan påverka ställningstaganden i för medlemmarna och andra negativ riktning. Andra stycket i 13 § bör därför utgå. Med hänvisning till det anförda föreslås att med bifall till motionen beslutar anta följande ändringar i lagen (1974:98Dorn arbetstagares rätt till ledighet för utbildning beträffande 5, 6, 10 och 13 5 § Är eller brukar arbetsgivaren vara bunden av kollektivavtal beträffande den kategori som arbetstagaren tillhör och vill han att ledigheten skall taga sin början senare än efter arbetstagarens framställning, fordras samtycke till uppskovet av den berörda lokala arbetstagarorganisationen eller, om frågan hänskjutits till centrala överläggningar, av vederbörande huvudorganisation på arbetstagarsidan. I fråga om ledighet som sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka fordras samtycke som avses i första stycket så snart den frist arbetsgivaren önskar är längre än . Detsamma galler beträffande ledighet som avses i 3 § andra stycket. 6 § Har arbetstagare ej fått påbörja sin ledighet efter det att framställning gjorts, har han rätt att påkalla domstols prövning av frågan om ledighetens förläggning. Prövning som avses i första stycket får påkallas sedan ert år har förflutit efter arbetstagarens framställning, om ledigheten sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka. 5 § Är eller brukar arbetsgivaren vara bunden av kollektivavtal beträffande den kategori som arbetstagaren tillhör och vill han att ledigheten skall taga sin början senare än efter arbetstagarens framställning, fordras samtycke till uppskovet av den berörda lokala arbetstagarorganisationen eller, om frågan hänskjutits till centrala överläggningar, av vederbörande huvudorganisation på arbetstagarsidan. I fråga om ledighet som sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka fordras samtycke som avses i första stycket så snart den frist arbetsgivaren önskar är längre än . Beträffande ledighet som avses i 3 § andra stycket föreligger ingen rätt för arbetsgivaren till uppskov. 6 § Har arbetstagare ej fått påbörja sin ledighet efter det att framställning gjorts, har han rätt att påkalla domstols prövning av frågan om ledighetens förläggning. Prövning som avses i första stycket får påkallas har förflutit efter arbetstagarens framställning, om ledigheten sammanlagt motsvarar högst en arbetsvecka. 10 § Arbetstagare som avbryter sin utbildning har rätt att återgå i arbete. Vill arbetstagaren utnyttja den rätt som tillkommer honom enligt första stycket, skall han underrätta arbetsgivaren om han vill återgå. Arbetsgivaren är dock ej skyldig att låta arbetstagaren återgå tidigare än efter det att han mottog underrättelsen. Vill arbetsgivaren utnyttja sin rätt att uppskjuta återgången, skall han genast underrätta arbetstagaren om detta och ange när återgången kan ske. 13 § Åsidosätter arbetsgivare 10 tj Arbetstagare som avbryter sin utbildning har rätt att återgå i arbete. Vill arbetstagaren utnyttja den rätt som tillkommer honom enligt första stycket, skall han underrätta arbetsgivaren om han vill återgå. Arbetsgivaren är dock ej skyldig att låta arbetstagaren återgå tidigare än efter det att han mottog underrättelsen om arbetstagaren utan skälig anledning avbrutit utbildningen. Vill arbetsgivaren utnyttja sin rätt att uppskjuta återgången, skall han genast underrätta arbetstagaren om detta och ange när återgången kan ske. 13 § Åsidosätter arbetsgivare (vpk) (vpk)