ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021589 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1589 av och om teletaxorna Vid beräkning av avgifter för telefontrafiken begagnar sig av ett system med tre olika slag av samtal. Avgift för lokalsamtal debiteras på sådant sätt att en samtalsmarkering erhålls för varje samtal oberoende av dettas längd. Avgiften för lokalsamtal är sålunda lika med markeringsavgiften, vilken från stigit från till . Lokalsamtal är begränsat till det stationsområde inom vilket telefonapparaten är installerad. I , och omfattar dock lokalsamtalsområdet hela riktnummerområdena. Avgiften för närsamtal, som f. n. debiteras med en samtalsmarkering för varje påbörjad tidsperiod om ., har också ökat . Även för helautomatiskt kopplade rikssamtal uttas avgift genom registrering av samtalsmarkeringar, vilken nu utgör . Antalet markeringar är beroende av avståndet. Det finns fem avståndsklasser, och markeringsintervallen varierar mellan 45 och . För manuellt kopplade rikssamtal tillämpas speciella avgiftsberäkningar. Förutom nämnda taxeändringar har från höjning vidtagits för abonnemangsavgifterna; för , och riktnummerområden: höjning från tidigare . till , för omgivningar från . och för övriga landet från . till , allt per kvartal räknat. Starka skäl talar för en utjämning av telefontaxorna. Den nuvarande konstruktionen missgynnar dem som bor i landsdelar med långa avstånd. Det är därför ett väsentligt led i regionalpolitiken att avlägsna skillnaderna i telefonavgifterna. Ett viktigt steg bör enligt vår mening vara, att åtgärder vidtas i syfte att utvidga området för närtaxa. Denna gäller som nämnts f. n. inom ett s. k. taxeområde. Varje taxeområde består av ett eller flera riktnummerområden. För dem som bor vid gränsen av ett taxeområde/riktnummerområde innebär det system som tillämpas ofta betydande nackdelar, eftersom deras telefonkontakter i stor utsträckning går över gränsen till angränsande taxeområde/riktnummerområde. För samtal mellan närliggande stationer på ömse sidor om en taxeområdesgräns tillämpas visserligen samma taxa som för närsamtal, s. k. bufferttaxa, men detta är ofta otillräckligt för att eliminera gränsproblemen. Ytterligare åtgärder måste därför vidtas för att man skall komma till rätta med kvarstående orättvisor. Det bör ske genom att närsamtalstaxan kommer att tillämpas förutom inom abonnentens eget riktnummerområde även inom de riktnummerområden som omger detta. Med en sådan reform borde gränsproblem av den art som här åsyftas försvinna och ett väsentligt steg mot en mera långtgående taxeutjämning vara taget. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begäran i samband med den pågående ändringen av teletaxorna närsamtalstaxeområdet utvidgas till att omfatta abonnentens samtliga angränsande riktnummerområden. () ()
mot · G1021590 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1590 av m. fl. om höjda anslag till järnvägar, teleanläggningar och vägar I den socialdemokratiska partimotionen om näringspolitiken har vi bl. a. föreslagit en kraftig satsning på investeringsområdet. Förslagen innebär ökade medel till investeringar vid och samt för byggande av stålbroar i enlighet med vad som närmare anges i den nämnda motionen, till vilken vi hänvisar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att till Järnvägar m. m. () för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 175 milj. kr. förhöjt investeringsanslag av , 2. att till Teleanläggningar m. m. () för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 65 milj. kr. förhöjt investeringsanslag av 1 , 3. att till Byggande av statliga vägar () för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 50 milj. kr. förhöjt reservationsanslag av . () () () () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G1021591 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1591 av m. fl. om minskade projekteringskostnader för som inrikesflygplats I vår motion 1977/78:102 med anledning av propositionen 1977/78:29 om flygplatsfrågan i förordade vi att linjeflygstrafiken definitivt skulle utlokaliseras från till , Vi ansåg därför att luftfartsverket inte borde få till uppdrag att utarbeta en detaljerad dispositions- och utbyggnadsplan för som inrikesflygplats. Vår motion bifölls inte. Vi står fast vid denna uppfattning. Därmed kunde luftfartsverkets projekteringskostnader minska med ca 1 milj. kr., vilket skulle leda till en ökning av luftfartsverkets överskott med motsvarande belopp. Inkomsttiteln 4 Statens affärsverksfonder: bör räknas upp med 1 milj. kr. till 25 milj. kr. för /79. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att under B14 Statens affärsverksfonder för /79 beräknar i förhållande till regeringens förslag med 1 milj. kr. förhöjda inkomster av . () () () HANS () () () () () () () ()
mot · G1021592 · 1978-01-25 00:00:00 — och om bemanningen av Hanö fyrplats Enligt planer skall bemanningen av Hanö fyrplats indragas . Hanö har centralt läge i södra och har på grund härav en mycket stor betydelse för sjöfarande av olika slag i dessa farvatten. Enligt plan skulle efter planens förverkligande ingen bemannad fyr finnas mellan och Falsterborev. På hela denna långa kuststräcka skulle alltså inget optiskt observationsställe finnas. Trafiken av fritidsbåtar har ökat kraftigt , men de flesta fritidsbåtarna saknar fortfarande tillfredsställande kommunikationsradio och kan således ej larma vid inträffade sjöolyckor. Fyrplatserna fyller även en stor uppgift när det gäller väder- och israpportering, vilken är av utomordentligt stort värde för fiske och sjöfart. Det var en stor förlust för sjöfarten i södra när Utklippans fyr automatiserades . Om nu Hanö fyrplats skall gå samma öde till mötes kan följderna bli katastrofala. Från sida har möjligheterna till kontakter med bemannad fyrplats ansetts som mycket värdefulla. Personalen där harju inte minst på grund av Hanö fyrplats höga och fria läge - den bästa tänkbara överblicken över sjötrafiken inom ett stort havsområde. Utöver ovan nämnda stora nackdelar skulle en indragning av de fem tjänsterna på Hanö fyrplats medföra personliga och sociala problem, med sämre underlag för all service på Hanö med dess kvarboende fiskarebefolkning. Vi är väl medvetna om att planer grundar sig på utförda kostnadsanalyser. Dessa begränsar sig emellertid till speciella kompetensområde och vi tror att en avbemanning av Hanö fyrplats skulle medföra kostnadsökning för exempelvis och polisen. Dessutom medför avbemanningen ovan påtalade brister i säkerhet och trygghet för sjöfarten i södra . Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att Hanö fyrplats må behållas bemannad även för framtiden. () ()
mot · G1021593 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1593-1600 av Per om en utjämning av transportkostnaderna Transportmöjligheterna och kostnaderna för transporter har en starkt styrande effekt på näringslivets utveckling och differentiering liksom på människornas sociala och ekonomiska betingelser. Den allmänt accepterade utvecklingen mot ett "rundare måste fortgå. Målet måste vara att taxor och avgifter för gods- och persontrafik utformas så att den praktiska effekten blir att inte någon del skall kunna utpekas som speciellt oförmånliga från taxe-och avgiftssynpunkt. Transportpolitiken är speciellt viktig då det gäller de norra delarna av landet med deras långa avstånd. Det gör att transportkostnaderna där är större än i landet i övrigt, vilket medför ett ogynnsamt konkurrensläge. De långa avstånden medför också att de stigande transportkostnaderna slår hårdast i norra . De snabbt ökande transport- och resekostnaderna känns besvärande för befolkning och företag i . Den aviserade ytterligare höjningen av bensinskatten slår hårdare än i centralare delar av landet. Det är angeläget från regionalpolitisk synpunkt att åtgärder vidtas som motverkar kostnadssnedvridningen. önskemål om lägre skatteuttag vid införsel av bensin och olja över norrländska hamnar bör prövas i positiv anda. En översyn bör också göras av transportstödet; en bra och statsfinansiellt billig regionalpolitisk stödåtgärd. Det heltäckande regionala transportstöd som föreslås av Norrbottendelegationen bör omgående prövas. Kostnaderna för flyg mellan norra och har stigit snabbt. Med anslutningsbusskostnad inräknad kostar t. ex. nu en turochreturresa ca . Det är allmänt känt att flyglinjen är mycket lönsam. Regionalpolitiskt sett är det bättre att sänka flygpriserna på denna och andra långlinjer än att som överföra vinsterna till andra, kortare flygsträckor. Utvecklingen mot ett "rundare måste fortsätta. I denna motion har framförts konkreta förslag i detta syfte. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag i motionens syfte för att ge norra lägre kommunikationskostnader.
mot · G1021594 · 1978-01-25 00:00:00 — av Per m. fl. om bättre utnyttjande av Taxorna på järnvägslinjen som förbinder järnmalmsgruvorna i , och med utlastningshamnarna i och är med all rätt föremål för allmänt intresse. hävdar med stöd av statistik att bolagets malmfrakter är mycket höga. Kostnaderna har fördubblats och sägs nu utgöra av totala försäljningsvärde. NJA, nuvarande Luleverken, har ett separat avtal med om malmtransporterna, vilket baseras på verkliga transportkostnader. gällande fraktavtal medför att och måste ha extra höga transportkostnader när konjunkturerna sänker malmbehovet. Detta fördyrar malmen så att ytterligare kunder faller bort. transporter av malm med lastbil sträckan innebär ett oförnuftigt slöseri med resurser och energi. Det är något galet när statliga företag, som alla är i behov av skattebetalarnas stöd, saknar förmåga att förhandla sig fram till ett av alla acceptabelt pris på järnvägsfrakt av malm. har varit mycket lönsam för SJ. Fraktkostnaderna per tonkilometer är bevisligen mycket höga i jämförelse med konkurrenter på världsmarknaden. Om malmförsäljningen minskar på grund av höga priser drabbar detta även samt därtill staten, som äger banan, järnverket och . För svenska folket och måste det vara angeläget att fraktkostnaderna på sänks till en rimlig nivå. En realistisk linje är att skall arbeta med sin egen ekonomi. Detta kan uppnås på olika vägar, t. ex. genom att statensjärnvägar strikt särredovisar och avpassar taxorna därefter eller genom att överförs till . Med stöd av det anförda hemställs att anhåller att regeringen efter snabbutredning framlägger förslag som medför att utnyttjas bättre. () ()
mot · G1021595 · 1978-01-25 00:00:00 — om körkortsutbildningen med automatväxlad bil kan utbildning ske och prov för körkort avläggas med automatväxlad bil. Förutsättningarna härför är emellertid att eleven har påtagliga svårigheter att på ett säkert sätt hantera koppling och växling. Det är bilskolornas utbildningsledare som avgör, om eleven har sådana svårigheter och av denna anledning tillåts att övergå till automatväxlad bil. Före ett sådant konstaterande krävs att eleven påbörjar utbildningen i en manuellt växlad bil och fortsätter därmed . Den beskrivna rutinen förefaller onödigt krånglig och byråkratisk. I stället borde den presumtive körkortsaspiranten vid utbildningens början själv få avgöra, vilken sorts växellåda han/hon vill köra med. Förbehållet anges sedan i körkortet, som vilket förbehåll som helst. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att anhåller att regeringen hos trafiksäkerhetsverket aktualiserar ändring av tillämpningsföreskrifterna beträffande utbildning och prov för körkort med automatväxlad bil i syfte att körkortseleven själv väljer typ av växellåda. 1* 1977/78.
mot · G1021596 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om organisation m. m. är organisatoriskt indelat i 4 regioner. Det finns 20 teleområden, vilka regionalt fungerar som resultatenheter, och områdena består av ett varierande antal riktnummerområden. Gräns för en region kan skära rakt igenom ett län. Samma län kan vara uppdelat på ett flertal teleområden, och samma kommun kan vara uppdelad på ett antal riktnummerområden. Samma kommun kan dessutom tillhöra olika katalogområden. Vi finner detta vara otillfredsställande och vill exmplifiera med förhållandet i län. Länet delas genom gränsen för den södra och östra teleregionen på två regioner. län är uppdelat på fyra olika teleområden. Den norra delen av länet med och kommuner utom Rumskulladelen och kommun tillsammans med norra delen av i tillhör teleområde. Nyss nämnda Rumskulladel av tillhör teleområde. I kommun tillhör Långasjödelen tillsammans med ett mindre område i nordvästra delen av kommunen teleområde (L-län:). Övriga delar av länet tillhör teleområde. Detta område omfattar även riktnummerområdena i och . (K-län). För riktnummerområdena är situationen följande: Norra delen av tillhör riktnummerområde (E-län). I övrigt är kommunen uppdelad på riktnummerområden i och . Rumskulladelen av tillhör riktnummerområde (F-län). är uppdelad på tre riktnummerområden, på , och riktnummerområden. I kommun tillhör Långsjödelen riktnummrområde (G-län)och ett mindre område i västra delen av kommunen tillhör riktnummerområde (G-län). För övriga kommuner i länet gäller att kommungränser och gräns för riktnummerområden i stora drag sammanfaller. uppsplittring av kommuer och län är anmärkningsvärd. Vad beträffar ett centralt verks regioner - dess administrativa gränser borde dessa inte skära länsgränser. Där så sker urholkas och länsenhetens roll i samhällsutvecklingen, och det sammanhållande inflytandet över samhällsplaneringen minskas. Sak samma gäller för teleområden. Gränser för dessa borde följa läns- och kommungränser på så sätt att varken kommun eller län delas på olika områden. Indelningen av riktnummerområden borde också utformas på så sätt att samma riktnummer gäller för hel kommun. Förhållandet i , och kommuner med tre riktnummerområden är osmidigt för kunden i ett för övrigt väl fungerande telenät. att beträffande administration och verksamhet beslutar uttala 1. att en sådan indelning av den regionala organisationen bör eftersträvas, att regiongräns ej skär länsgräns, 2. att en sådan indelning av teleområdesgräns bör eftersträvas att områdesgräns ej skär kommun- eller länsgräns, 3. att kommun ej bör uppdelas på ett flertal riktnummerområden. () ()
mot · G1021597 · 1978-01-25 00:00:00 — om trafiken på järnvägslinjen erbjuder goda förutsättningar för utnyttjande av järnvägen som transportmedel. Detta gäller såväl persontransporter som gods. På grund av den järnvägspolitik som förts utnyttjas emellertid inte järnvägarna på det sätt som skulle vara mest önskvärt. Beträffande godstransporterna återkommer SJ ständigt med förslag om nedläggning av vagnslast- och styckegodstrafik. Senast gäller det vagnslasttrafiken i och Ålberga. Såväl som protesterar bestämt mot indragningarna. i har t. o. m. ifrågasatt SJ:s bristande redovisning av godshanteringen och lönsamheten i samband med nedläggningar. Varje försämring av transportförsörjningen för berörda tätorter påverkar negativt lokaliseringsförutsättningarna för nya arbetstillfällen. De kommunala strävandena att öka antalet arbetstillfällen, inte minst i de mindre tätorterna, motverkas. "När frågor om godshanteringen diskuteras bör ett samlat synsätt tillämpas när det gäller vagnslast och styckegods. En långtgående uppdelning i olika bandelar och godsslag leder lätt till missvisande bedömningar. När det gäller personbefordran sker inga tåguppehåll mellan och , trots att ett stort antal tätorter är belägna vid eller nära järnvägen. Från dessa tätorter sker en betydande trafik dels mot , dels mot kommunens centralort . Särskilt anmärkningsvärt är det att inte har persontrafik på järnväg till och . har påpekat att behöver järnvägen även för persontrafik. Anledningen härtill är den starkt ökande befolkningen i såväl som . Pendlingsutbudet med uppges ha ökat från 846 personer 1970 till 1 808 personer . I budgetpropositionen, bilaga 9 s. 215, anges att ett ökat antal fjärrtåg, högre hastigheter m. m. gör det svårt att köra insatståg i lokaltrafiken i i nuvarande omfattning. Kompletterande busstrafik torde därför få sättas in. Uttalandena gäller dock endast sträckan mellan och . Det bör således vara möjligt att diskutera järnvägstrafik för personbefordran på sträckan . Förutsättningarna för en förhandling om hur nämnda trafik skulle kunna lösas, i första hand med järnväg, är nu goda. I såväl som i finns nu trafikbolag som ansvarar för den kollektiva busstrafiken. SJ och länsbolagen bör gemensamt också kunna diskutera och lösa frågor om pendling över länsgränsen. Det är mycket angeläget att de som åker över länsgränsen får möjlighet att resa på en biljett till rimlig kostnad. I betänkandet Länskort i kollektivtrafiken (SOU 1976:43) finns förslag om hur en samordning m. m. kan ske. Nya trafikpolitiska propositioner är att vänta. I avvaktan på ett större grepp över person- och godstrafiken i landet får inga försämringar göras i den nuvarande trafiken. Tvärtom bör förhandlingar mellan SJ, SL och det nystartade läns , , startas för att åstadkomma en förbättring, särskilt avseende persontrafiken på sträckan . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om person- och godstrafiken på järnvägssträckan .
mot · G1021598 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om den regionala trafikplaneringen Enligt budgetpropositionen 1977/78:100 bilaga 9 föreslås att den regionala trafikplanering som genomfördes i varje län nu skall vidareutvecklas och kompletteras. Det framhålls att arbetet bör få en delvis annan uppläggning och inriktning än den genomförda regionala trafikplaneringen. Arbetet bör främst inriktas på att konkretisera målen för den regionala person- och godstransportförsörjningen, dels försöka finna lösningar på de transportproblem - exempelvis arbetsresorna inom vissa regioner-som anses som mest akuta inom resp. län, dels upprätta förslag till långsiktig inriktning och prioritering av det allmännas investeringar i olika slag av trafikanläggningar inom länet. Avsikten är ytterst att upprätta samordnade långsiktiga investeringsplaner för olika sektorer. Vi är mycket tveksamma till om mera omfattande planeringsåtgärder med regional trafikplanering behövs. Erfarenheterna från den förra planeringsomgången är inte enbart goda. En anledning till detta är det dubbelarbete som i vart fall i vissa regioner blev följden av planeringen. En annan är att länsstyrelserna inte har det ekonomiska ansvaret för genomförandet av planeringen. Inte heller från länsdemokratisk synpunkt synes det vara den bästa lösningen att statliga organ har huvudansvaret för en samordnande regional planering. När det gäller den regionala persontrafiken engagerar sig allt fler landsting i denna. Där så skett eller sker ter det sig främmande att inte låta dessa, som har det ekonomiska ansvaret för den regionala trafiken, få utföra den planering som behövs. Med hänsyn till kraven på återhållsamhet med samhällets resurser och kraven på minskad byråkrati måste i vart fall lokala hänsyn tas, så att dubbelarbete undviks. Samordningen av regional planering bör ske hos landstingen. Förslag om en överflyttning av bl. a. ansvaret för den regionalekonomiska planeringen till landstingen kan väntas enligt direktiven till den särskilda utredning som behandlar denna fråga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att ger regeringen till känna vad som anförts om inriktningen på den regionala trafikplaneringen. () ()
mot · G1021600 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. har i en preliminär verksamhetsberättelse /79 aviserat planer på en omorganisation av styckegodstrafiken. Den nya organisationen innebär att på ett trettiotal orter i landet s. k. taxepunkter eller terminalorter kommer att inrättas. För blir resultatet av omorganistionen att styckegodstransporter på järnväg endast kommer att ske från järnvägsstationen i . Personalen vid är mycket orolig inför denna nya organisation. Man beräknar att ca 30-35 personer kommer att friställas från sina nuvarande arbetsuppgifter. Man säger vidare att det inom SJ torde finnas mycket små möjligheter att kunna bereda dessa personer meningsfulla sysselsättningar på de orter som kommer att bli berörda. För vårt läns regionalpolitiska målsättningar kommer omorganisationen att få negativa följder. 1 stället föratt skära ned verksamheten ytterligare anser vi att SJ mer noggrant borde utreda möjligheterna att effektivt utnyttja SJ:s befintliga resurser i . SJ:s motivering till omorganistionen av styckegodshanteringen är ett försök att hålla företagets kostnader nere. Mot SJ:s ambitioner till en kostnadsbegränsning finns inga invändningar, men vi är tveksamma till om detta är den bästa metoden. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att i avvaktan på ett nytt trafikpolitiskt beslut uttalar att SJ inte medges vidtaga några övergripande förändringar av styckegodshanteringen som försämrar servicen inom SJ:s verksamhetsområde. () ()
mot · G1021602 · 1978-01-25 00:00:00 — av om SJ-trafiken i län I motion nr 38 av m. fl. finns en utförlig motivering mot SJ aviserade förändringar (försämringar) av persontrafiken och vagnslasttrafiken på järnvägarna i län. Med hänvisning till denna utförliga motion vill jag därtill föga några ytterligare synpunkter. kommun och därmed även är för den somatiska vården hänvisad till . Även den psykiska vården är till sin huvuddel förlagd till . För många anhöriga och andra besökare till på sjukhusen i intagna patienter har persontrafiken på järnvägssträckan varit en stor tillgång. Genom den minskning av antalet tåglägenheter som aviseras försvåras eller omöjliggöres helt dessa besöksresor, vilka varit en stor tillgång inte minst för äldre. Landstingen i län bör motsätta sig denna nedskärning. Skoltågen på samma järnvägslinje föreslås indragna. Jag har i en annan motion föreslagit överläggningar mellan skolmyndigheter och SJ för att i stället öka användandet av tåg som skolskjuts. 1 den stora motionen anses planerna på inskränkning längs banan Kalmar-Berga-Hultsfred-Vimmerby-Linköping som särskilt inkonsekventa. Jag har i ett tidningsuttalande varit ännu hårdare och kallat företeelsen för kvalificerat vansinne och därvid fått instämmande från anställda och från bygdens folk. Jag anser att dessa planer ej får genomföras. Att avbemanna exempelvis knutpunkten , stationen i och andra stationer efter den under breddning varande banan innan arbetena är färdiga och den blivande trafiken hunnit bedömas ger faktiskt underlag för de hårda omdömena härovan. Med hänvisning till det anförda får jag hemställa att ger regeringen till känna att de av SJ aviserade försämringarna av järnvägstrafiken i län ej bör genomföras. 1* 1977/78. 3 sami Nr 1601-1606
mot · G1021603 · 1978-01-25 00:00:00 — om användning av tåg för resor till och från skolan Med hänvisning till de motiveringar som återfinns i motion nr 38 av i m. fl., beträffande av SJ aviserade förändringar och försämringar av trafikservicen på järnvägarna i län, vill jag rikta uppmärksamheten på det förhållandet att vissa resebidrag till studerande i t. ex. gymnasierna i och i stället för att i största möjliga utsträckning kanaliseras till tågen utbetalas direkt till eleverna, som då i vissa fall använder bil för färd till och från skolan. Ytterligare belastning på vägen, risken för flera olyckor, parkeringsbekymmer vid skolan och många andra besvär blir följden. I samarbete mellan de kommunala myndigheterna och SJ borde planeringen ta sikte på ett effektivt utnyttjande av tågen i första hand. För att uppnå bästa möjliga användande av de spårbundna förbindelserna där dessa fortfarande finns kvar och för att öka lönsamheten på berörda bandelar bör överläggningar kunna ske mellan skolmyndigheterna och SJ såväl lokalt som regionalt och på riksnivå. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar uttala som önskvärt att överläggningar genomföres mellan skolmyndigheter och SJ för att åstadkomma största möjliga användning av tåg för skolelevers transporter.