mot · G102718 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om rådgivning rörande födelsekontroll, m. m. Även vid fullt utbyggd rådgivningskapacitet når man inte alla som riskerar att komma i abortsituation därför att de inte använder preventivmedel. De har inte vågat, inte vetat vart de skall vända sig eller inte kommit sig för med att skaffa preventivmedel. Rådgivningen måste därför kompletteras med attitydpåverkande information för att motivera till att använda preventivmedel. 1 förarbetena till abortlag underströks vikten av informationsåtgärder av detta slag. I beredningen inom av lagen om ersättningsberättigad rådgivning om födelsekontroll m. m. förutsatte man att utåtriktad information skulle ingå i huvudmännens motprestation för den ersättning som utgick för varje rådgivningsbesök (då . När senare ersättningen för födelsekontrollerande verksamhet konstruerats på samma sätt som annan ersättning för sjukvårdande verksamhet i öppen vård har taxorna höjts och differentierade ersättningsbelopp införts för läkare och barnmorskor. I dessa sammanhang har man emellertid inte klart understrukit att rådgivning om preventivmedel också bör innefatta informationsåtgärder. I propositionen till abortlagen uttalas att det måste ligga i huvudmännens intresse att genom information om preventiv födelsekontroll förebygga aborter. Preventivmedelsanvändningen är hög i Svergie. F. n. använder av alla kvinnor i fertil ålder någon form av preventiv födelsekontroll, använder högeffektiva men resurskrävande och sårbara metoder som spiral och p-piller. Mot detta kan ställas att av kvinnorna i fertil ålder avbryter en oönskad graviditet med abort. Tankegången bakom abortlagens utformning och satsningen på förebyggande åtgärder, rådgivning och information var att planerat föräldraskap i första hand skall ske med preventiva åtgärder och att abort är ett komplement, en nödlösning. Dagens verklighet svarar rätt väl mot detta. Många aborter utförs emellertid därför att någon preventivmetod slagit fel. Även de högeffektiva metoderna är i praktiken svårbemästrade och kräver omtanke och noggrannhet både hos rådgivaren och användaren. Tillförlitligheten för dessa metoder är i hög grad beroende på rådgivningens kvalitet. Det avgörande är att komma fram till en metod som den rådsökande accepterar och känner sig trygg med och därför verkligen använder. Nya kunskaper om komplikationer och risker med olika preventivmedel ställer krav på flexibilitet och individualisering. Rådgivaren måste alltså ha medicinsk skicklighet och kunskaper, inlevelseförmåga och tid att ge en nyanserad information och dessutom fortsättningsvis kunna ställa upp för konsultation vid komplikationer eller biverkningar. En viktig abortförebyggande åtgärd är att rådgivningen inte bara är tillräckligt utbyggd utan även har en god kvalitet. Erfarenheterna med barnmorskor - som fått en mycket allsidig utbildning i preventivmedelsrådgivning - är goda. Hälften av alla rådgivningsbesök i offentlig regi utfördes av barnmorskor. Det är emellertid stora skillnader i olika delar av landet. anförtror och kommun till barnmorskor. Det är angeläget med återkommande fortbildning av läkare och barnmorskor som är direkt engagerade i rådgivning för att bibehålla deras kompetens och hålla dem å jour med utvecklingen och därigenom garantera rådgivningens kvalitet. En poäng här är att sådan fort- och efterutbildning borde vara huvudmannens sak och inte lämnas till läkemedelsfirmor som med stor iver ger vetenskaplig information och fortbildning till inte bara läkare utan till de genom receptförskrivningsrätten så intressanta barnmorskorna. För att bibehålla rådgivningens kvalitet bör utbildningen vara allsidig och lägga stor vikt vid de psykologiska och sociala aspekterna på födelsekontroll. Kommunikations- och informationsmetodik bör också ingå. Såväl attitydbearbetande hälsoupplysning till allmänheten som återkommande efterutbildning för de personalgrupper som är engagerade i rådgivning om födelsekontroll bör ingå i hälso- och sjukvårdens ordinarie verksamhet. Det är förutsättningen för att rådgivningens kvalitet och därigenom den abortförebyggande effekten bibehålls även . Utåtriktad information och efterutbildning av rådgivningspersonal bör därför vara ett villkor för ersättning och ingå i den fortlöpande verksamheten. Under hänvisning till ovanstående föreslås 1. att uttalar att såväl attitydbearbetande hälsoupplysning till allmänheten som återkommande efterutbildning för de personalgrupper som är engagerade i rådgivning och födelsekontroll bör ingå i hälso- och sjukvårdens ordinarie verksamhet, 2. att till följd därav hos regeringen hemställer om förslag till ändrade villkor i Lagen om ersättningsberättigad rådgivning om födelsekontroll m. m. INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)