ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021232 · 1978-01-01 00:00:00 — 1978/79 1232-1240 av och om vidgning av studiestödet behandlade frågan studiestöd till studerande ungdom mellan i gymnasial utbildning. Förslagen innebär vissa förbättringar på den gymnasiala sidan, men i dem bortses från utbildningen vid högskolor och universitet, och hänsyn tas inte till de familjepolitiska aspekterna. För att först ta upp den familjepolitiska frågan, så måste det fastställas att ekonomin kraftigt kan försämras, främst för ensamföräldrar med studerande barn mellan . När myndighetsåldern inträder vid upphör det obligatoriska underhållsbidraget eller bidragsförskottet, som uppgår till /månad, dvs. ca /år, och det reducerade skattebidraget på /år; bostadsbidraget kan upphöra eller minska. Bostadsbidraget utgår tills barnet fyllt men kan påräknas om barnet studerar och får studiehjälp, alltså inte enbart studiebidrag. För ensamföräldrar blir det ett inkomstbortfall på /år. Om man försöker tyda studieutredningens förslag skulle det innebära en betydande standardsänkning för ensamföräldrar. Det maximala studiemedelsbeloppet uppgår till / månad . I den summan ingår både det återbetalningsskyldiga studiemedlet och det behovsprövade tillägget. Summan blir /år och inkomstsänkningen för en ensamförälder /år. Enligt studieutredningens förslag skall man från den summan dra av studiebidraget, som uppgår till /månad av året. Kvar står då en summa på /månad, dvs. /år, vilket innebär en inkomstsänkning för en ensamförälder med studerande barn på /år och i många fall även sänkt bostadsbidrag. En treårig gymnasial utbildning blir i de flesta fall färdig när eleverna är , beroende på hur gammal man är när man börjar . Skall man sedan fortsätta att studera vid universitet eller högskola - som är en naturlig uppföljning - så måste man vänta ett eller innan man kan få studielån. Denna väntan blir för många arbetslöshet och innebär ofta att intresset för fortsatta studier svalnar. Därför anser vi att man inte bör sätta olika gränser för erhållande av studielån, utan gränsen skall vara myndighetsåldern, . 1 1978/79. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen anhåller om att studiestödsutredningen får i uppdrag att utreda frågan om en vidgning av studiestödet på det sätt som nämns i motionen.
mot · G2021238 · 1978-01-01 00:00:00 — av m. fl. om slopande av etableringsreglerna för tandläkare beslöt att anta en ny tandvårdsreform som bl. a. innebär att tandläkare, som önskar bedriva privatpraktik, måste ansöka om etableringstillstånd för att vården skall ersättas av den allmänna försäkringen. Emellertid äger utfärda föreskrifter om inskränkningar i tillståndsgivningen. Detta har kritiserats hårt från moderat sida . Verket har i mycket hög grad utnyttjat möjligheterna till restriktioner. Att få tillstånd till nyetablering inom försäkringens ram är nu helt omöjligt. Dessutom har man för ersättningsetablering i landsorten, i den mån den skett efter , infört bestämmelserom bostadsband, vilket i praktiken innebär flyttningsförbud. Det för närmast tanken till livegenskap. Alla dessa tvångsregler, som enbart konserverar den regionala obalansen i tillgången på tandvård inom försäkringens ram, går ut över patienterna, som får allt svårare att få en god tandvård till rimliga kostnader. Många måste resa häpnadsväckande långt för att komma till en tandläkare. Tandvårdsförsäkringen hade varit en bra reform, om den inte hade haft så ingripande styrregler av tvångskaraktär. Regelsystemet har gett utrymme för och i sanning utnyttjats till något som närmast kan liknas vid byråkratiska övergrepp mot en hel yrkeskår. Valfrihet och demokratiska spelregler har här satts på undantag. Situationen blir inte bättre av att patienterna, som skall stå i centrum för alla vårdpolitiska strävanden, är de som får sitta emellan. Det finns bara ett sätt att komma till rätta med de allvarliga olägenheter som etableringstvånget inom tandvårdsförsäkringen innebär. Det är att avskaffa reglerna. De måste ersättas av ett konstruktivt stimulanssystem som bidrar till arbetsglädje, jämn fördelning av tandvårdsresurser och nöjda patienter. I första hand måste en sådan omformning av etableringsreglerna gälla orter utanför storstäderna. Med tanke på att bristsituationen är besvärande på många av dessa orter bör åtgärder vidtas . Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller att etableringsreglerna skyndsamt avvecklas i enlighet med vad i motionen anförts. BO () ()
mot · G202126 · 1978-01-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:39 om avdrag för framtida utgifter för hantering av kärnbränsle Remiss till utskott vägrad.
mot · G2021317 · 1978-01-01 00:00:00 — av m. fl. om bidrag till konsthantverkargrupper Konsthantverket är en väsentlig och vital del av svensk kultur. har iakttagit de ekonomiska svårigheter konsthantverket har att kämpa mot. I avsikt att underlätta förhållandena för konsthantverket föreslår att staten /80 lämnar ett bidrag på sammanlagt . De grupper och andra organisationer som föreslås erhålla bidrag är förutom svenskt silver, som redan tidigare erhåller bidrag av staten, upa. Konsthantverkarnas hus i , Form/i , Textilgruppen i och gruppen Argentum i . förslag om statsbidrag till konsthantverksgrupper har emellertid inte tagits upp i regeringens budgetförslag till . Inte heller har regeringen gått till mötes i fråga om bidrag till utrustning och förbättring av kollektivverkstäder. Konsthantverket tvingas leva under så svåra ekonomiska förhållanden, att det kan uppstå en risk för en kommersialisering som äventyrar konsthantverkets nuvarande breda sociala förankring. Konsthantverket är belagt med mervärdeskatt, till skillnad från bl. a. måleri och skulptur. Konsthantverkarna är i högre grad än andra konstnärer hänvisade till att själva sörja för spridningen av sina alster. I avsikt att sänka kostnaderna har konsthantverkarna i stor utsträckning satsat på att gemensamt lösa distributionsproblemen. De har slagit sig samman i grupper för utställnings- och försäljningsverksamhet. Vissa konsthantverksgrupper har därtill ideella ambitioner och har även vidsträckta kulturförmedlande uppgifter. förslag innebär ett årligt fast bidrag. En sådan bidragskonstruktion innebär emellertid inte alltid ett stöd för den dynamik som måste eftersträvas. Ett fast årligt bidrag kan således också få negativa konsekvenser i form av en konservering av grupper som hunnit att spela ut sin roll. Vad som behövs är i stället ett verksamt bidrag vid etableringen av nya grupper eller inför en betydande utvidgning av en grupps verksamhet. Bidraget kan därefter trappas ned efter hand som intäkterna ökar och verksamheten blir i stånd att täcka sina egna kostnader. Mot bakgrund av konsthantverkets betydelse anser vi det anmärkningsvärt att föredraganden inte ens kommenterar förslag. Ett levande konsthantverk är ett viktigt inslag i strävandena att skapa en rikare fritid, mänskligare arbetsmiljö och bättre bostad. Det finns därför skäl att också stödja de olika konsthantverkare som slutit sig samman gruppvis för att lösa gemensamma problem. Vi föreslår därför att får i uppdrag att föreslå former för ett statligt stöd till konsthantverksgrupper av den karaktär vi nämnt i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till konsthantverksgrupper. () () GOTAB 61247 Slockholm 1979
mot · G2021328 · 1978-01-01 00:00:00 — av m. fl. om musikerlinjen vid i Regering och riksdag beslutade /78 om en reformering av den högre musikutbildningen, bl. a. på musikerlinjen (prop. 1977/78:14, Ubl! 1977/78:12, rskr 1977/78:73). Sådan linje finns inrättad vid i (i ), i och i . Till grund för beslutet låg bl. a. en av organisationskommittén för högre musikutbildning (OMUS) utarbetad dimensionerings- och lokaliseringsplan (DsU 1977:15). OMUS plan byggde på bl. a. kulturpolitiska, pedagogiska och arbetsmarknadsmässiga synpunkter och skall enligt nämnda beslut ligga till grund för den fortsatta planeringen för utbildningen på bl. a. musikerlinjen (prop. 1977/78:14 s. 118). (i ) har för /79 beviljats medel för antagning av 26 studerande i grundläggande utbildning på musikerlinje. I propositionen 1978/79:100 föreslås medel till /, beräknade för antagning av 24 studerande på samma linje. Nämnda dimensioneringsplan avser att musikerlinjen i //83 skall vara utbyggd till 120 studerandeplatser i grundläggande utbildning. Antalet är angivet utifrån pedagogiska och studieorganisatoriska förutsättningar för att bl. a. orkesterskolning och ensembleverksamhet skall kunna fungera meningsfullt. Det är uppenbart att de ovan angivna antagningstalen av reformuppbyggnaden för i innebär en eftersläpning, som utesluter möjligheten att inom rimlig tid nå upp till eller nalkas det antal studerande som angetts som förutsättning för god standard i musikerutbildningen. För den i genomsnitt fyraåriga grundläggande utbildningen på musikerlinjen (160 poäng) skulle, för att nå målet och hålla antalet, krävas antagning av 30 studerande . Alltså motsvarar eftersläpningen för Malmös del 10 studerandeplatser (26+24=50 i stället för 60), om inte ändring sker /80. Det är angeläget att musikerutbildningen kan svara upp mot de krav på standard och kapacitet som ställs från landets musikinstitutioner. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att planeringsramen för sektorn för utbildning för kultur- och informationsyrken för musikerlinjen i /fastställs till 28 studerande 1979/80. () ()
mot · G2021332 · 1978-01-01 00:00:00 — 1978/79 1332-1333 Motion 1978/79:1332 om höjda anslag till Tekniska högskolan i 1 1978/79.
mot · G2021334 · 1978-01-01 00:00:00 — 1978/79 1334-1344 av m. fl. om inrättande vid högskolan för lärarutbildning i av en professur i vuxenpedagogik I budgetpropositionen bifaller inte regeringen universitets- och högskoleämbetets förslag att inrätta en tjänst som biträdande professor i vuxenpedagogik vid högskolan för lärarutbildning i som en tjänst som extra ordinarie lektor i vuxenundervisningens metodik dras in. Det är således fråga om en omvandling av befintlig tjänst. Vi anser att regeringens ställningstagande är ett ytterligare uttryck för de borgerliga partiernas bristande förståelse för behovet av insatser på vuxenutbildningens område. Socialdemokraterna har i andra motioner begärt ett ökat statligt stöd till studiecirkelverksamheten och motsätter sig också folkpartiregeringens förslag att avveckla statsbidraget till den uppsökande verksamheten i bostadsområden. Enligt vår uppfattning är det angeläget att även säkerställa en kvalitativ forskning på vuxenundervisningens område. Eftersom det är fråga om en omvandling av befintlig tjänst kan detta uppnås utan några större kostnader för staten. Behovet av forskning på vuxenundervisningens område är omvittnat av många. Den satsning som sker från samhällets sida för att öka studiemöjligheterna för olika grupper av vuxna kräver också att forskning på området kommer till stånd. Regeringens förslag innebär att detta angelägna forskningsområde eftersätts, vilket vi inte kan acceptera. bör med anledning av regeringens förslag uttala att tjänst som professor i vuxenpedagogik bör inrättas i enlighet med universitets- och högskoleämbetets förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar uttala att tjänst som professor i vuxenpedagogik vid högskolan för lärarutbildning i bör inrättas. () () 1 1978/79.
mot · G2021372 · 1978-01-01 00:00:00 — av m. fl. om ökad forskning i reumatologi Ledgångsreumatism är en av de mest utbredda folksjukdomarna. Antalet personer med förslitningssjukdomar i lederna beräknas uppgå till mellan 600 000 och 700 000, och antalet personer som lider av ledgångsreumatism utgör ca 250 000, av vilka 50 000 är invalidiserade och över 30 000 i behov av sjukvård. Med reumatiska sjukdomar (reumatologi) avsågs tidigare i huvudsak inflammatoriska ledsjukdomar (reumatoida artriter). Reumatoid artrit är en kronisk, fortskridande sjukdom, som ofta angriper flera olika leder, särskilt knäleder, handleder och hand, höftleder, armbågsleder och tår. har reumatologins vårdområde vidgats till att omfatta sjukdomar i rörelseorganen i en vidare bemärkelse. Bland de reumatiska sjukdomarna i denna vidare bemärkelse dominerar - förutom reumatoid artrit - ryggsjukdom och artros. av befolkningen i drabbas av ryggont. Ryggbesvär leder ofta till sjukskrivning, så ofta att ryggbesvär är den vanligaste sjukskrivningsdiagnosen med 10 96 av samtliga försäkringsfall. Det är uppenbart att de reumatiska sjukdomarna kostar samhället stora summor. Man har beräknat att ledsjukdomarna kostar det svenska samhället ca . Detta är mer än vad hjärtinfarkter, trafikolyckor eller cerebrovaskulära sjukdomar kostar. För att drastiskt nedbringa dessa kostnader fordras att man i första hand kan förebygga sjukdomarna och i andra hand att man kan finna definitiva botemedel när de har uppkommit. kan vi varken effektivt förebygga eller bota reumatiska åkommor, eftersom vi inte känner till de grundläggande orsakerna. Reumatikervården bygger därför i stor utsträckning på understödjande terapi. Utvecklingstendenserna inom reumatologisk forskning visar att fortsatt forskning rörande bindvävens normala och patologiska struktur och rörande genetiska orsaker till reumatologiska sjukdomar är angelägen. Vidare föreligger behov av fortsatt och intensifierad biokemisk forskning, terapi- och diagnosforskning samt epidemiologi- och vårdforskning. Det slutliga målet för den reumatologiska forskningen måste vara att finna orsakerna till de reumatiska sjukdomarna, så att vi kan arbeta fram rationella metoder för att förebygga och bota dem. Detta är ett motiv för att satsa på grundforskning. Det är emellertid troligt att det kommer att dröja så pass länge innan sjukdomarna kan angripas primärkausalt, att forskningen även bör intensifieras för att man skall kunna finna förbättrad stödjande terapi för dem som redan drabbats av reumatiska skador. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn och redovisning av möjligheterna till en kraftigt ökad satsning på forskning i reumatologi. den 24 anuari 1979 () ()
mot · G2021490 · 1978-01-01 00:00:00 — 1978/79 1490-1498 Motion 1978/79:1490 av och om förstatligande av affärsbankerna Ett gammalt krav från arbetarrörelsens sida är de privata affärsbankernas förstatligande. De stora affärsbankerna har koncentrerat en oerhörd ekonomisk makt i ett (Itai händer. Därigenom kan några kapitalistiska grupper styra och ställa inom svenskt näringsliv i enlighet med sina önskemål - inte folkmajoriteten. Genom den makt som utövas via bankerna bestämmer denna lilla grupp om människor skall ha arbete eller gå arbetslösa, om företag skall utvecklas eller läggas ner, om investeringar skall ske i undersysselsatta områden i vårt land eller i låglöneländer, där profiten kan bli störst. Bankkapitalet bestämmer om branscher skall gå på sparlåga eller expandera. Ja, bankerna bestämmer över hundratusentals människors livssituation utan att folkets valda organ kan göra mycket däråt. Så fungerar kapitalismen! De stora affärsbankerna befrämjar kapitalexporten och bedriver sin egen utrikespolitik. Förbindelselänkarna med det multinationella storkapitalet är starka och väl samordnade med världsimperialismens allmänna strategi. Allt tal om fördjupad demokrati i vårt land blir tomma deklarationer om man inte vidtar åtgärder för att bryta storfinansens maktställning på viktiga områden. Bankerna spelar i det sammanhanget en avgörande roll. 1 boken storföretagen av och klarläggs detta på ett utomordentligt sätt. Där påvisas att det är bankerna som innehar den centrala rollen i svenskt näringsliv. De stora affärsbankerna SEbanken, och är centrala för sammanhållningen och styrningen. Deras funktion är dubbel. En funktion är att ordna fram krediter och finansiering av den industriella verksamheten. Men bankerna är också direkta ägare till betydelsefulla delar av det svenska näringslivet. Via de bankerna närstående investmentbolagen ägs och kontrolleras stora sektorer av det svenska näringslivet. I den tidigare nämnda boken heter det bl. 1 bankernas styrelse återfinnes nära nog alla centrala personer inom de stora ägar- och finansgrupperna. Och bankernas ledande tjänstemän har rader av viktiga styrelseuppdrag som i sin tur ger dem enorma kontrollmöjligheter. Bankerna och storindustrierna hänger intimt samman i svenskt näringsliv. Makten blir därigenom koncentrerad till ett fåtal beslutscentra. Alla torde vara överens om riktigheten i den beskrivningen. Kapitalismens supporters tycker att det är en bra ordning, medan de krafter som ställer kravet om ekonomisk demokrati också inser att affärsbankernas förstatligande är ett avgörande steg på vägen. 1 1978/79. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag syftande till att överföra affärsbanksväsendet i statlig ägo.
mot · G2021509 · 1978-01-01 00:00:00 — 1978/79 1509-1516 av och om annonsförbud beträffande öl och tobak beslutade om vissa begränsningar i marknadsföringen av alkoholdrycker och tobaksvaror från , vilket innebär annonsförbud för sprit, vin och starköl samt vissa regler för marknadsföringen av öl och tobak. Vid behandling av ett nytt samlat alkoholpolitiskt program som antogs anmodades regeringen att till /78 komma med förslag till förbud mot alkoholreklam. Frågan om begränsning av tobaksreklamen var aktuell när 1975 antog lagen om varningstexter och innehållsdeklarationer på tobaksvaror. Alkoholdrycker är ett sammanfattande begrepp för sprit, vin, starköl och öl. Det av beslutade annonsförbudet gäller bara de tre förstnämnda varugrupperna och sålunda inte öl. anförde enhälligt i ett yttrande vid riksdagsbehandlingen att det i propositionen föreslagna annonsförbudet inte kan anses till fullo motsvara önskemål om förbud mot alkoholreklam när öl undantas. för alkoholfrågor som är ett brett sammansatt organ för att bevaka just dessa frågor förordar ett uttryckligt förbud mot alkoholreklam. Man säger i sin skrivelse vid riksdagsbehandlingen att förbudet bör kompletteras med lagstiftning inom ramen för marknadsföringen. Nämnden anser dock ej åtgärder enligt en kompletterad marknadsföringslag vara tillräckliga utan vill ha ett absolut förbud mot alkoholreklam med lämpliga straffsanktioner. erinrar om att förbud mot kommersiell annons för alkoholhaltiga drycker och tobaksvaror möjliggjordes genom en ändring i tryckfrihetsförordningen som trädde i kraft . Enligt 1 kap. 9 § tryckfrihetsförordningen gäller således utan hinder av tryckfrihetsförordningen vad i lag är stadgat bl. a. om förbud mot kommersiell annons i den mån annonstexten används vid marknadsföring av alkoholhaltiga drycker eller tobaksvaror. Bakgrunden till kravet på annonsförbud när det gäller alkoholdrycker och tobaksvaror är de mycket allvarliga hälsorisker som är förbundna med bruk av dessa varor. Vi känner till de problem som hänger samman med tobaksbruket genom den forskning som bedrivits på detta område, varvid man bl. a. påvisat de stora cancerrisker som uppkommer genom bruk av tobak. När det gäller bruket av alkohol kan hänvisas till det mänskliga lidande som drabbar alla dem som blivit missbrukare. De har inte önskat bli missbrukare, utan har blivit det som en följd av konsumtionen. Öl är ofta en introduktionsdryck främst bland ungdom som ofta leder till konsumtion av starkare alkoholdrycker. Enligt beräkningar har vi i ca 300 000 kroniskt alkoholskadade. Med detta som bakgrund är det naturligt att annonsförbudet utsträcks att gälla även öl och tobak från . Det är samhällets uppgift och ansvar att vidta åtgärder som stoppar reklamen för en ökad giftkonsumtion. Här krävs vissa restriktioner som i själva verket är en solidaritetshandling med dem som blivit skadade av dessa gifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att annonsförbudet för sprit, vin och starköl från utsträcks att gälla även öl och tobak.
mot · G2021544 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om översyn av medbestämmandelagen erfarenheter av medbestämmandelagen ger vid handen att några kvalitativa förändringar på arbetsmarknaden icke har skett. Detta omdöme gäller för såväl den privata som offentliga sektorn. De anställda och deras fackliga företrädare märker ingen maktförskjutning. Vad som märks är däremot en ökad pappersexercis och fler sammanträden och förhandlingar. För många har MBL blivit en stor förväntans upplösning i intet. Resultatet av erfarenheterna har sin naturliga förklaring. På en arbetsmarknad där industrin till ägs av privatkapitalet och där Svenska arbetsgivareföreningens politik är vägledande - och ibland direkt ledande för den offentliga sektorn är förutsättningarna för de anställdas medbestämmande i realiteten obefintliga. För att kunna bestämma i ordets egentliga bemärkelse krävs makt. Och eftersom ägande och makt är synkroniserade är det på gränsen till illusionsmakeri att förespegla arbetare och lägre tjänstemän något reellt inflytande över exempelvis investeringar, rationaliseringar, produktionsuppläggning och inriktning med bibehållande av nuvarande ägandeförhållanden. kommunisterna har i motionen angående en demokratisk nationalisering av den svenska industrin utvecklat dessa synpunkter. Beträffande MBL tillkommer dessutom det faktum att den effektivt blockeras av aktiebolagslagen. Det ursprungliga förslaget till MBL var skröpligt. Vid behandling av detsamma åstadkom de borgerliga lottningsvinsterna ytterligare försämringar. Att upprätta en katalog över alla de brister som lagen visat sig vara behäftad med finner vi meningslöst. Vi tror heller inte på effekten av att klottra här och där i nuvarande lagtext. Endast en grundlig allmän översyn och revidering kan förhoppningsvis resultera i en produkt som kan vara arbetare och tjänstemän till något stöd i den dagliga och oundgängliga kampen mellan kapital och arbete. Vi kan tänka oss att arbetsrättskommittén är rätt instans att verkställa denna översyn. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar hos regeringen hemställa om en allmän översyn av Lagen om medbestämmande i arbetslivet - MBL.
mot · G2021581 · 1978-01-01 00:00:00 — av och om avskrivning av de s. k. reparationslånen De senaste årens våldsamma hyreshöjningar har i stor utsträckning bidragit till den försämring av levnadsstandarden som drabbat de vanliga inkomsttagarna i vårt land. Införandet av de s. k. reparationslånen har inneburit att en viss prutning på bostadsbolagens krav på hyreshöjningar kunde ske . Men denna åtgärd har dock, därest inte ytterligare åtgärder vidtas, endast en temporär effekt. Risken för att en formlig hyresexplosion inträffar under innevarande år är överhängande. ordförande, , sa vid en presskonferens på hyresgästernas rikskonferens , att ytterligare åtgärder av mer långsiktig karaktär måste vidtas för att undvika att hela miljardlånet blir en flop. Det har också från hyresgäströrelsens sida betonats att det är viktigt att lånebestämmelserna ändras, så att alla allmännyttiga företag kan använda sig av lånen. Regeringen har icke föreslagit åtgärder i den nu liggande propositionen, som verkningsfullt kan stoppa hyresstegringarna. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer 1. att de s. k. underhållslånen helt avskrivs, 2. att åtgärder vidtas under innevarande år som förhindrar ytterligare hyreshöjningar.
mot · G2021623 · 1978-01-01 00:00:00 — av m. fl. om nya regler för den kommunala skatteutjämningen Med hänvisning till vad som anförts i avsnittet Skattepolitiken i motionen 1978/79:1108 hemställs att måtte besluta att i skrivelse till regeringen hemställa om förslag till nya regler för den kommunala skatteutjämningen i syfte att ge större möjligheter att beakta de enskilda kommunernas särskilda problem. L. () i H. () () () PER () () ()
mot · G2021667 · 1978-01-01 00:00:00 — av och om förbättrat försäkringsskydd för AML-elever Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:1666 hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om sådana åtgärder 1. att försäkringsskyddet för AMU-eleverna förbättras, så att det bringas i överensstämmelse med lagen om arbetsskadeförsäkring, 2. att bidragen blir grundande för sjuk- och semesterersättning.