mot · G1021184 · 1978-01-19 00:00:00 — Motion 1977/78:1184 av m. il. om lokalisering till och av vårdlärarutbildning Bristen på behöriga lärare är vid sidan av bristen på praktikplatser den viktigaste orsaken till att man från berörda huvudmäns sida inte kunnat lägga fram förslag om ökning av utbildningskapaciteten inom vissa vårdutbildningar. Detta är ett välkänt förhållande. Likaså är det välkänt att bristen på behöriga vårdlärare ökar snarare än minskar, trots att skolväsendet tillförs ca 400 nya vårdlärare. En av orsakerna till den låga tjänstgöringsbenägenheten torde vara att utbildningen är centraliserad till endast ett fåtal orter i landet. Inom högskoleregion har en arbetsgrupp studerat möjligheterna att utlokalisera viss utbildning av vårdlärare från till och fr. o. m. /79. tar upp frågan i sitt yttrande över petita för statlig högskoleverksamhet och anför bl. uttalade vid sin behandling av regeringens proposition om utbildning och forskning inom högskolan m. m. bl. a. att erfarenheterna av den pågående decentraliserade vårdlärarutbildningen i skall avvaktas innan förläggning till andra orter överväges. anser dock att vårdlärarutbildning provisoriskt bör kunna utlokaliseras från i till och eftersom antalet utbildningsplatser ej behöver utökas. 24 antagningsplatser föreslås förläggas med 12 i vardera och . Andelen behöriga lärare på vårdutbildningar inom och är enligt senast tillgängliga uppgifter resp. . Dessa landstingsområden ingår i den grupp landsting som har störst problem på detta område. Kommittén anser för sin del att det nu är nödvändigt att ta ett radikalt grepp för att avhjälpa bristen på vårdlärare i dessa regioner. Det är väl känt att en placering av utbildningen i och skulle underlätta rekrytering av studerande från omgivande län. Det är också känt att studerande, efter fullbordad utbildning, företrädesvis söker arbete i utbildningsortens närhet. Karlstads- och Skövdeområdenas möjligheter att rekrytera lärare till sina vårdutbildningar förbättras därför med det föreslagna arrangemanget. Kommittén vill kraftigt understryka vikten av att resurser nu ställs till förfogande för den ovan skisserade försöksverksamheten med utlokalisering av en antagningsgrupp om 24 elevplatser från i till och . Förslaget ligger enligt kommitténs uppfattning helt i linje med tankarna bakom högskolereformen och innebär också att man utnyttjar de nya möjligheterna till regionalt samarbete. Beträffande finansiering föreslår kommittén att staten avsätter resurser för studieledare, timlärarkostnader och kontorister, samt att berörda landsting ekonomiskt ansvarar för bibliotek, lokal och regional information om utbildningen och för resor, expenser m. m. Slutsatsen för kommitténs del blir att man prioriterar en utlokalisering av vårdlärarutbildning från till och som det efter en utökad YTH-utbildning angelägnaste önskemålet för regionens räkning. UHÄ kommenterar inte alls förslaget i sin petita. I det s. k. herdabrevet från planeringsberedningen för vårdsektorn sägs att först räknar man med att ha tillräckligt med erfarenheter för att kunna ta ställning till frågan om lokalisering av vårdlärarutbildning. I den mån huvudmännen anser att en utökad lärarutbildning kan bidra till att lösa kapacitetsproblem, säger planeringsberedningen, bör frågan aktualiseras för vederbörande styrelse för den statliga högskoleenheten. Det får sedan ankomma på regionstyrelserna att ge en samlad bedömning av lärarutbildningsfrågorna inom regionen. Det är positivt att planeringsberedningen nu är beredd att ta ett aktivt ansvar för att komma till rätta med bristen på vårdlärare. En försöksverksamhet av den typ som skisseras från borde kunna ge planeringsberedningen ytterligare intressanta erfarenheter. Göteborgsförslaget innebär i korthet följande: O 24 platser utlokaliseras försöksvis. O 12 förläggs till och 12 till . O i ansvarar även för den till och utlokaliserade utbildningen. Den av linjenämnden fastställda lokala utbildningsplanen gäller även för grupperna i och . O Utbildningsledningen för vårdlärarlinjen i svarar även för den utlokaliserade utbildningen. O Studieledarna i och skall ha en nära anknytning till vårdlärarutbildningen i . O Lärare rekryteras i stor utsträckning lokalt. På några specialområden behöver man utnyttja specialister från i . O Praktikplatser finns tillgängliga inom resp. län, liksom personer med tillräcklig erfarenhet för att fungera som handledare. O Staten och landstingen delar på de extra kostnader som uppstår för utlokaliseringen. Enligt vår uppfattning är det angeläget att hitta former för att dels öka vårdlärarutbildningen, dels öka vårdlärarnas tjänstgöringsbenägenhet. Det ovan skisserade förslaget borde enligt vår uppfattning kunna bidra till att öka tillgången på utbildade och tjänstgörande vårdlärare inom och . borde det kunna ge intressanta erfarenheter inför det fortsatta arbetet med att öka tillgången på vårdlärare och därmed ge möjlighet till ökad utbildningskapacitet på vissa trånga vårdsektorer. I de förberedande diskussionerna har representanter för landstingen och vårdlärarinstitutionen vid i deltagit. Landstingen har vid dessa överläggningar förklarat sig villiga att bidra med resurser för att täcka viss del av de extra kostnaderna. En grupp bestående av representanter för landstingen, i och ev. UHÄ eller SÖ bör svara för detaljplaneringen av försöksverksamheten. I detta sammanhang får också storleken och fördelningen av de extra kostnaderna för verksamheten diskuteras. Helst skulle vi sett att den föreslagna utlokaliseringen kunnat ske . Informationsmaterial är dock redan utsänt, och ansökningstiden går ut . Vi föreslår därför att försöksverksamheten startar . Vi föreslår dessutom att anvisar ett belopp på . att utöver befintliga resurser vara statens insats för försöksverksamheten. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi att beslutar att anvisa . för att möjliggöra för i att till och försöksvis lokalisera 24 av utbildningsplatserna på vårdlärarlinjen vid . () () () () () ()