mot · G1021657 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1657-1662 Av m. fl. om regionalpolitiska insatser i Arbetsmarknadsläget i har ytterligare försämrats. Länets folkmängd har fortsatt att minska under de tre första kvartalen . Den rådande lågkonjunkturen och betydande strukturproblem har starkt påverkat arbetsmarknaden i länet. Antalet lediga platser kvarligger på en mycket låg nivå. Den lägsta efterfrågan redovisas för industrin, som nyanmälde endast 62 platser för hela länet. 1 länet finns 4,3 arbetslösa sökande på varje ledig plats. Sämst är förhållandet i med 21 sökande per ledig plats och i med 16,2 sökande per ledig plats. I arbetsmarknadsutbildning finns 4 509 personer. Av dessa genomgår 3 447 personer utbildning i företag (25-kronan) och 707 får utbildning vid AMUcenter i . Därtill kommer 355 i det reguljära utbildningsväsendet. I beredskapsarbete är f. n. 1 189 personer placerade och av dessa är 882 under . Antalet av varsel berörda personer var 383, 511 och 621. väntas ytterligare en ökning av antalet arbetslösa genom att den s. k. naturliga avgången, pensioner m. m.,ej beräknas kunna ersättas med nyanställningar. Totalt har industrisysselsättningen minskat med 750 anställda . För utbildning i företagen, den s. k. 25-kronan, har statsbidrag beviljats för 8 860 personer i 87 företag . Orsaken till det besvärliga sysselsättningsläget är främst konjunkturnedgången inom metall- och verkstadsindustrin, som dominerar industrisysselsättningen i länet. Den offentliga sektorns utbyggnad är svag i länet och utbildningssektorn är dåligt utvecklad. Endast ett län i landet ligger lägre när det gäller utbildning och forskning. När det gäller offentlig förvaltning och tjänster har den näst lägsta sysselsättningsökningen av samtliga län . är det enda primära centret i landet som har haft en negativ befokningsutveckling. Avsaknaden av högre utbildning samt att ej kommit i fråga vid omlokaliseringar av statliga verk har haft en negativ inverkan på länets sysselsättningsgrad och utvecklingsmöjligheter. I vad gäller den framtida utvecklingen fram inom den offentliga sektorn kommer länet fortfarande att belägga den näst sista platsen av länen i riket. Endast kommer efter. En bidragande orsak är en antagen sysselsättningsminskning inom försvaret. Löneläget inom industrin i länet understiger riksgenomsnittet och andelen förvärvsarbetande kvinnor är lägre än riksgenomsnittet. Länet har under en lång följd av år haft stor utflyttning av ungdomar mellan . 1 1977/78. sammanhänger med bristen på högre utbildning men också med bristen på arbetsmöjligheter i länet efter erhållen högre utbildning på annat håll. har på så sätt fått en sned åldersstruktur och andelen personer är högre än riksgenomsnittet. De stora industrierna, AB , Olofströmsverken och har fortfarande anställningsstopp. Den påbörjade offshore-produktionen i regi har helt gått om intet. Uddcomb har bekymmer med sin utlandsmarknad och har även inom landet en mycket begränsad marknad. Pappers- och massaindustrin dras med stora avsättningssvårigheter. Det är en absolut nödvändighet för länet att någon som helst minskning av arbetstillfällena vid Karlskrona- och Sölvesborgsvarven ej kan få ske. I sysselsättningsutredningens tilläggsdirektiv anmodades utredningen att pröva behovet av förändringar eller anpassningar av stödområdesprincipen. bör uppfylla alla de kriterier och former för stöd som kan övervägas i form av lokaliserings- och nyetableringsstöd samt övriga regionalpolitiska insatser. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att temporärt betrakta som ett stödområde. () KARL-A. () HANS () () HANS () ()