mot · G102232 · 1978-01-10 00:00:00 — om skattebefrielse för bidrag för vård av handikappade barn Bidrag för vård av handikappade barn i hemmet utgår f. n. med / månad. Det är i princip en icke obetydlig ekonomisk stödinsats från samhällets sida. I praktiken är läget dock ofta ett annat. Eftersom vårdbidraget dels är skattepliktig inkomst, dels i princip inte berättigar till några avdrag för omkostnader, förutsätter det, om det skall ge maximal utdelning, att en förälder saknar egen inkomst. I det perspektivet krymper samhällsstödet drastiskt. En skrivelse från en förälder med vårdbidrag, , till ger en alarmerande bild av vårdbidragets verkliga funktion: Vårdbidraget har hamnat i ett prekärt mellanläge mellan pension och vdrdnadslön. F. n. räknas och utbetalas det som en pension på en pensionsavi den 15:e i , men ej till 'pensionären (dvs. barnet) utan till den kolossalt arbetsförmögna föräldern, som mången gång har ett arbete utanför hemmet även. Detta gör att om man inte är hemmafru, så blir marginaleffekterna så bisarra, att man förlorar mer pengar än vad bidraget är på. Detta gäller främst låginkomsttagare med en inkomst under 50 000:-/år. Då dataväsendet numera är så utbrett, så har dessa grupper ingen möjlighet att förklara i ansökan om bostadstillägg, handikappsbostadstillägg, dagisavgifter, koloniavgifter, studielån, återbetalning av studielån, socialhjälpsansökan etc. att den inkomst som uppges av skatteverket i själva verket till stor del består av ett vårdbidrag och även om man lyckas förklara detta för en tjänsteman vid berörd myndighet, så spelar det ingen roll, alla sociala rättigheter beräknas på den 'inkomst' som då inkluderar vårdbidraget. Detta faktum ger att låginkomsttagare förlorar (ev. bara förminskar) sina sociala rättigheter samt åläggs en massiv extraskatt på 'extraknäcket' vilket ger att dessa grupper har mindre pengar att röra sig i jämförelse med om de hade avsagt sig detta vårdnadsbidrag! Min fråga är: VARFÖR HAR RFV INTE SKICKAT UT VARNINGSLAPP AR TILL ALLA LÅGINKOMSTTAGARE SÅ DE I GOD TID KAN AVSÄGA SIG DETTA INKOMSTSÄNKANDE BIDRAG? Om man nu skulle vara höginkomsttagare så förlorar man visserligen ingenting på att mottaga bidraget, men även denna grupp skulle känna en viss ekonomisk trygghet i att få hjälp till de ofta höga utgifter som faktiskt ett handikapp för med sig och som var grund till att detta bidrag över huvud taget kom till stånd. Sorgligt nog är det ej så, att förekomsten av ett handikappat barn automatiskt för med sig en stenrik fader och familjeförsörjare samt att moderns alla yrkesambitioner försvinner i ett nafs, tyvärr. har presenterats där det tydligt visar, att det ej beror på barnets handikappsgrad om modern stannar hemma, utan i största utsträckning beror moderns yrkesverksamhet på familjens sociala och ekonomiska struktur. F. ö. kan upplysas om att de enda barn som har fortur till dagis och förskola är just barn med 'speciella svårigheter, så inte ens barnpassningsproblemet är det mest avgörande. Om man nu beklagar sig vid en försäkringskassa och ber att få 'pensionen' överförd till pensionären själv (dvs. barnet), så får man veta att detta är en vårdnadslön (det är därför den beskattas och ger ATP poäng). Om man nu ser på denna 'lön' som en lön, så blir man rätt så beklämd: Beskattas till fullo, ingen semesterersättning, ingen semestervikarie, ingen rätt till sjukfrånvaro, inget arbetarskydd, ingen förhandlingsrätt, ingen rätt till MBL, ingen rätt till avdrag i deklarationen för 'omkostnader för inkomstens förvärvande, ingen rätt till avdrag för resor i tjänst, ingen bilersättning etc. etc. .. . med andra ord en mycket usel lön och en mycket suspekt arbetsgivare. forskande har jag kommit fram till följande plausibla lösningar: 1) Vårdbidraget görs om till en pension (en riktig sådan) och utbetalas till pensionären (barnet) som alla andra pensioner görs. 2) Vårdbidraget görs om till en riktig 'lön', utbetalas till vårdnadshavaren som på så sätt åtnjuter aliade rättigheter som alla andra löntagare innehar, speciellt då skattetekniska villkor för avdrag för omkostnader, resor etc., så att även låglönefamiljer och omkostnadskrävande handikappsfamiljer får en möjlighet att försörja sig. 3) Vårdnadsbidraget ses som ett bidrag/kostnadsersättning som typ barnbidrag, traktamenten o. dyl. och ej beläggs med någon skatt, gärna ATP poängsgivande. Fördelar: barnet blir jämlikt med andra barn i samma situation, slipper vara ett slagträ i familjens socio-ekonomiska struktur. Svårare än så är det inte, för det var väl aldrig meningen att vårdbidraget skulle bli en belastning - ekonomiskt och juridiskt, för en redan drabbad grupp? Det är uppenbart att vårdbidraget för en stor del av mottagarna uppfattas som ett exempel på att staten ger med ena handen, tar tillbaka med den andra. Detta har knappast varit avsikt. Ej heller torde det vara mening att med vårdbidraget som medel stimulera till hemmafrutillvaro på lägsta låglönenivå. Mot den bakgrunden är det uppenbart att vårdbidraget måste förändras så att full effekt utgår till alla familjer med handikappade barn, antingen genom total skattebefrielse eller genom generösa bestämmelser om avdrag för merkostnader. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar hos regveringen begära förslag om ändrade bestämmelser för vårdbidrag för handikappade barn i syfte att lindra skattereglernas nuvarande negativa verkningar på vårdbidragets reella storlek.