mot · G102990 · 1978-01-25 00:00:00 — Det är av vikt att alla som har att handlägga frågor om sådana konsekvenser ser till att de inte görs mer ingripande än nödvändigt, för att inte den dömdes anpassning skall försvåras. Vi har tidigare i olika sammanhang behandlat bötesstraffet och förordat det som alternativ till fängelse. Vi är medvetna om att också bötesstraff medför komplikationer, genom att det ofta ytterligare försämrar en redan tidigare dålig ekonomi och därigenom drabbar också den dömdes familj. Inte desto mindre anser vi att böter är en påföljd som bör kunna komma till användning också för allvarligare brott i betydligt större omfattning än f. n. Bötesstraffet för inte med sig fängelsestraffets skadliga effekter, det innebär i högre grad än villkorlig dom och ibland också skyddstillsyn en reell påföljd och - framför allt - det kan på ett annat sätt än andra påföljder utmätas med hänsyn til den skyldiges förhållanden, så att straffet blir rättvist. Genom dagsbotssystemet anpassas nämligen straffet både till brottets beskaffenhet och till den dömdes ekonomi. Som vi förut anfört anser vi att böter i viss utsträckning bör kunna komma till användning både i fall där nu döms till fängelse och i fall där nu döms till villkorlig dom. bör hos regeringen begära utredning om vidgad användning av böter som alternativ till frihetsstraff och villkorlig dom. En förutsättning för tillämpning av bötesstraffet är självfallet att böterna verkligen betalas. Möjligheterna att driva in böter är emellertid ofta goda och f. n. betalas böter i stor utsträckning. Det är viktigt att indrivningen av böter hålls uppe på en mycket hög nivå. Även företag, vilkas företrädare i rörelsen gör sig skyldiga till ekonomisk brottslighet, bör kunna åläggas ekonomiska påföljder. När f. n. i en sådan situation företrädaren döms till böter, bestäms böternas storlek, utom efter brottets art, med hänsyn till hans personliga ekonomi. Företaget bör emellertid kunna åläggas ekonomiska påföljder av en helt annan storleksordning. Vi förordar därför att företagsböter införs som en ny påföljd för Frågan härom har varit föremål för utredning. bör nu begära att regeringen skyndsamt lägger fram förslag till lagstiftning i ämnet. Vid valet mellan olika straffarter och vid bestämmande av längden av fängelsestraff eller storleken av böter måste naturligtvis i första hand brottets art vara avgörande. Liksom f. n. torde också vid upprepade återfall påföljden efter hand få skärpas för att straffsystemets trovärdighet skall upprätthållas. Men hänsyn måste också tas till den åtalades personliga förhållanden, t. ex. dåliga uppväxtförhållanden, arbetslöshet och svag ekonomi. Den personliga bakgrunden måste beaktas också på så sätt, att domstolarna om möjligt undviker straffpåföljd som enligt vad som är känt om den åtalades personliga förhållanden hotar att helt knäcka honom. I övrigt bör straffmätningen liksom överlämnas åt domstolarna inom de ramar som dras upp i lagen. Någon millimeterrättvisa när det gäller straffmätningen torde i praktiken aldrig kunna uppnås. Som framgår av vad vi anfört förut anser vi emellertid att straffbestämmelserna för vissa brottstyper bör ses över för att straffen för olika brott skall stå i rättvist förhållande till varandra. Polisens uppgifter m. m. Socialdemokratins syn på den önskvärda reforminriktningen av polisens uppgifter och organisation har redovisats i de direktiv till polisutredning som utfärdades av den socialdemokratiska regeringen. Vi tar därför inte upp dessa frågor . Frågan om polisens befogenheter enligt LTO tar vi inte heller upp i detta sammanhang, eftersom begärt en utvärdering av denna lag (JuU 1977/78:12). Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att hos regeringen begära att de tilläggsdirektiv som utfärdats för förmögenhetsbrottsutredningen upphävs, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om avkriminalisering av mindre förseelser, 3. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om prioritering inom polisens verksamhet, 4. att hos regeringen begära skyndsamt förslag till lagstiftning om begränsning av åklagares åtalsskyldighet samt om möjlighet för polisen att lägga ned utredningar enligt vad som anförs i 5. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om bekämpande av den organiserade brottsligheten, 6. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om allmänna riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten, 7. att hos regeringen begära översyn av lagstiftningen om fängelsestraff enligt vad som anförs i motionen, 8. att hos regeringen begära förslag om avskaffande av ungdomsfängelse, 9. att hos regeringen begära utredning av frågan om avskaffande av internering, 10. att hos regeringen begära att en utredning tillkallas för att utvärdera verkningarna av den villkorliga frigivningen, 11. att hos regeringen begära förslag i syfte att begränsa användningen av frihetsberövande tvångsåtgärder, 12. att hos regeringen begära översyn av frivårdspåföljderna, enligt vad som anförs i motionen, 13. att hos regeringen begära utredning av frågan om vidgad användning av böter som alternativ till frihetsstraff och villkorlig dom, 14. att hos regeringen begära skyndsamt förslag till lagstiftning om företagsböter som påföljd vid ekonomisk brottslighet. () HANS () () () () ()