mot · G1021517 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om stödet till idrotten Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit att till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. skall anvisas . samt till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. Regeringens förslag innebär att organisationsstödet höjs med . i förhållande till innevarande budgetår. föreslås att anslagen till skytterörelsen överförs till försvarsdepartementets huvudtitel. Under innevarande budgetår uppgår anslagen till skytterörelsen till 5,7 milj. kr. Vidare föreslås att anslaget till kartframställning för orienteringssporten på . skall överföras från anläggningsstödet till organisationsstödet. Sammantaget innebär detta att idrottens organisationer får ca 12 milj. kr. mer att disponera jämfört med innevarande budgetår. Detta räcker dock inte för att kompensera organisationerna för ökade pris- och lönekostnader. Idrottens organisationer får således en realminskning av sina anslag för /79 om regeringens förslag antas. När det gäller anläggningsstödet innebär regeringens förslag att detta minskar med . som byggnadskostnaderna stigit mycket kraftigt och skötseln av fjällederna föreslås belasta anslaget. Regeringens förslag innebär i fast penningvärde en kraftig minskning av anläggningsstödet. De resurser som ställs till idrottens förfogande - organisationsstöd och anläggningsstöd - föreslås således öka med ca 11 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Det betyder knappt 8 procents höjning. Från socialdemokratins sida ser vi det som ytterst allvarligt att idrottsstödet får vidkännas en så kraftig real försämring. När på förslag av den dåvarande socialdemokratiska regeringen antog riktlinjerna för den nya idrottspolitiken rådde stor politisk enighet om nödvändigheten av att kraftigt förbättra idrottens villkor. Den socialdemokratiska regeringen följde upp riksdagsbeslutet. ökade stödet till idrottens organisationer med ca 125 96, och stödet till anläggningar med lika mycket. fick idrotten det statsstöd man begärde. Socialdemokratins satsning på idrotten har inneburit att idrottsrörelsen fått möjlighet att bygga ut sin verksamhet kraftigt. Allt fler ungdomar stimuleras till idrott i olika former. är 75 96 av alla föreningsanslutna ungdomar i vårt land med i någon idrottsorganisation. Idrottsrörelsens omfattande verksamhet bland de unga är av stor betydelse i dagens samhälle. Många ideellt arbetande ledare gör här ovärderliga insatser. Ungdomssatsningen förutsätter att idrottsrörelsen har tillgång till bra och väl utbildade ledare. utbildas ca 100 000 idrottsledare i . Utbildningen behöver emellertid öka för att täcka de behov som finns. Idrottens betydelse som en del i den förebyggande hälsovården underströks särskilt vid riksdagsbeslutet 1970. Idrottsrörelsen har på olika sätt breddat sin verksamhet. Allt fler aktiveras. Motion i olika former utövas av ett växande antal människor. Här gör inte minst en stor insats. ägnar sig betydligt fler män än kvinnor åt idrott. Om idrott åt alla - som är beteckningen på den idrottspolitik som lades fast - skall bli verklighet måste idrottsrörelsen aktivt medverka till att bryta ner existerande barriärer mellan män och kvinnor. För att ge kvinnorna samma möjlighet som männen att syssla med idrott har nu planerat en omfattande satsning på kvinnlig idrott. En särskild arbetsgrupp inom förbundet har utarbetat ett handlingsprogram för den kvinnliga idrotten. Idrottsrörelsen har i årets anslagsframställning begärt pengar för att kunna fullfölja det programmet. Om beslutar i enlighet med regeringens förslag kan inte idrottsrörelsen vare sig fullfölja satsningen på ungdomen, ledarutbildningen, bredd- och motionsidrotten eller påbörja den omfattande satsning för att få fler kvinnor aktiva inom idrotten som man planerat. Verksamheten måste skäras ner. Dessutom ökar risken för en ytterligare kommersialisering av idrotten. Detta kan vi från socialdemokratins sida inte acceptera. För att ge idrottsrörelsen möjlighet att fullfölja den verksamhet man byggt upp samt för att kunna genomföra den planerade satsningen på kvinnoidrotten föreslår vi, trots det besvärliga budgetläget, att anslaget Stöd till idrotten:Organisationsstöd m. m. höjsmed5 milj. kr. /79 utöver regeringens förslag. Vårt förslag innebär att . anslås till organisationsstöd. Anläggningsstödet till idrotten minskas enligt regeringsförslaget med , detta som genom olika beslut lagt ökade arbetsuppgifter på som skall finansieras med medel ur detta anslag. Vi vill här särskilt peka på beslutet om att till överföra vård och förvaltning av vandringslederna. framhåller i sin anslagsframställning att kostnaderna för upprustningen av befintliga fjälleder beräknas till 6,2 milj. kr. och att kostnaderna för drift och underhåll av de befintliga ledsystemen beräknas till 2,5 milj. kr. möjligheter att klara skötseln och förvaltningen av fjällederna är naturligtvis utomordentligt begränsade, om regeringens förslag genomförs. redovisar vidare i sin anslagsframställning att behovet av ytterligare pengar till anläggningar av olika slag är stort. Väntetiden för de organisationer och kommuner som söker pengar är lång. understryker särskilt att köerna för bidrag till de mindre idrottsanläggning ar som uppförs och ägs av idrottsföreningarna blir allt längre. F. n. är väntetiden . I många fall innebär det att idrottsföreningar tvingas uppta banklån till dryga räntekostnader för att klara finansieringen fram till dess bidragen betalas ut. Om regeringens förslag genomförs kommer dessa förhållanden att ytterligare förvärras. framhöll starkt betydelsen av ett ökat anläggningsstöd. Speciellt framhölls angelägenheten av ökat stöd till de mindre anläggningarna. Man underströk särskilt den stimulans som möjligheten att uppföra anläggningar i föreningsregi utgör. Regeringens förslag innebär att anslaget till mindre anläggningar skärs ned under /79. Därmed intar regeringen en rakt motsatt inställning i förhållande till den samlade idrottsrörelsen. Med särskilt hänsynstagande till det stora behovet av ökade insatser för att stimulera och hjälpa föreningarna att bygga mindre anläggningar föreslår vi att anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. /79 höjs med 3 milj. kr. utöver regeringens förslag. Anslaget skulle därmed uppgå till . 1 budgetpropositionen redovisas att regeringen ställt sig bakom en svensk ansökan om att arrangera . Den utredning som föregått ansökan pekar mot att om olympiaden arrangeras i kan ett underskott på mellan 75 och 100 milj. kr. Vi ställer oss från socialdemokratins sida frågan om det är planerna på i och de kostnader detta arrangemang beräknas medföra som påverkat regeringens syn på idrottsstödet för kommande budgetår. Det finns måhända risk för att genomförandet av i kan påverka anslagsutvecklingen till organisationer och anläggningar. Därför anser vi det angeläget att idrottsrörelsen ges tillfälle att klargöra om man bedömer värdet av i vara så stort att man accepterar ett minskat utrymme för anslagstilldelningen till den egna verksamheten. Detta bör ske innan ett slutligt beslut om vinterolympiaden i fattas. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att 1. till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . höjt reservationsanslag på , 2. till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . höjt reservationsanslag på . () () () LARS-1NGVAR () HANS () () () () () ()