mot · G202184 · 1978-12-13 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:69 om delpension för egenföretagare m. m. I propositionen 1978/79:69 föreslås att även egenföretagare fr. o. m. skall omfattas av försäkringen för delpension samt att vissa förbättringar och justeringar i gällande pensionsregler skall göras för dem, som redan nu i egenskap av anställda är försäkrade. Från sida hävdades redan före införandet av delpensionering rättvisekravet att företagare oavsett företagsform skulle medges samma möjligheter till rörlig pensionering som anställda. Sålunda krävdes från vår sida såväl när propositionen 1975:97 lades fram (motionen 1975:2128 av m. som under det påföljande årets vårsession med (motionen 1975/76:551 av m. att egenföretagare skulle omfattas av den nya försäkringen. Vi vidhåller fortfarande den tidigare i nyssnämnda motioner redovisade meningen därvidlag och har ingen invändning i princip till den nu framlagda, ursprungligen under den borgerliga trepartiregeringen utarbetade, propositionen. Utvecklingen av delpensioneringen - att utnyttjandet blivit större än man vid reformens införande räknade med och även kunde förvänta därefter, dvs. u nder - borde normalt sett inte inge några farhågor. Men denna utveckling balanseras inte, såsom vi från moderat håll hoppades och förutsatte när nyordningen infördes, av en i motsvarande mån ökande andel uppskjutna pensionsuttag inom den allmänna försäkringen. Den relativa ensidigheten i utnyttjandet av den ökade pensionsrörligheten beror sannolikt i hög grad på att lagstiftningen till förmån för uppskjutet pensionsuttag inte funnit gensvar hos arbetsgivarna - inte minst på den offentliga sidan - eller hos de fackliga organisationerna. Tvärtom har till följd av den svaga konjunkturen motsatsen ofta uppmuntrats och en förtida pensionering i form av delpensionering utnyttjats som ett instrument att möta ett vikande behov av arbetskraft. På det viset har man i varje fall marginellt kunnat eliminera en del av den överkapacitet som utgjort ett av problemen för det svenska näringslivet. En annan omständighet som i hög grad bidrar till det oväntat starka intresset för delpensionering hänför sig till inkomstbeskattningen. Marginalskatten har för breda inkomstskikt blivit så pass outhärdlig att delpensionering av åtskilliga betraktas som ett ekonomiskt mer fördelaktigt alternativ än att arbeta full tid. I praktiken kan delpensioneringen komma att upplevas som t. o. m. en överkompensation där pensionsdelen dessutom bildar underlag för pensionsberäkning inom ATP. För att lösa rikets ekonomiska problem krävs en fortsatt stram ekonomisk politik. Detta är så mycket mer angeläget om man beaktar den förvärvsverksamma befolkningens relativt ringa andel i förhållande till hela befolkningen. De förvärvsarbetande har genom samhällets olika sociala åtaganden måst ikläda sig stora och omfattande försörjningsförpliktelser. Ett speciellt intresse har här i den allmänna debatten vid upprepade tillfällen riktats mot de yrkesverksammas möjligheter att garantera den stora och växande skaran pensionärer en skälig pensionstrygghet. Vi vill för vår del bestämt understryka att vidmakthållandet av den allmänna försäkringens pensionstrygghet är utomordentligt viktigt. Det gäller såväl folkpensionerna och pensionstillskotten som ATP. Men en förutsättning torde vara att den ekonomiska tillväxten kan hållas på en acceptabel nivå. Om det totala konsumtionsutrymmet ökar för långsamt är risken uppenbar för svåra sociala spänningar. Denna risk är såvitt man nu kan bedöma, för åtskillig tid framöver så stor att synnerlig varsamhet måste iakttas med åtaganden som kan äventyra den allmänna försäkringens pensionstrygghet. Vi menar därför bl. a. att en nära nog total återhållsamhet med nya höjningar av arbetsgivaravgifterna måste iakttas. Delpensionsavgiften utgör inget undantag. Ett för stort utnyttjande av delpensionering, dvs. en tillströmning av förmånstagare som kostnadsmässigt inte balanseras av den ekonomiska tillväxtens positiva faktorer, leder endast till en ökad avgiftsbelastning, vilken kan bidra till svårartade följder för, såsom vi ovan antytt, dem som uppbär eller skall komma att uppbära pension från den allmänna försäkringen. Mot denna bakgrund vill vi förorda att avgiftsuttaget tills vidare bibehålls oförändrat och att underskottet finansieras av skattemedel som redan nu sker. Vi vill därtill föreslå en översyn - utöver den rutinmässiga uppföljningen - av hela delpensioneringen i vad gäller såväl regelsystem som administrativa problem och rutiner. Den översynen bör innefatta utredning av förutsättningarna för att ytterligare stimulera till och möjliggöra uppskjutet uttag och av förutsättningarna för att förenkla delpensioneringen. En noggrann kostnadsanalys bör vidare ingå i uppdraget samt utredning av olika finansieringsalternativ. En sådan översyn bör genomföras så snabbt att resultatet kan redovisas före dess den nu föreslagna utvidgningen av delpensioneringen träder i kraft. På det viset kan i varje fall en modifiering ske, om den befinns nödvändig, innan den nu föreslagna utvidgningen träder i kraft. Skulle mer genomgripande förändringar anses erforderliga torde sådana endast kunna genomföras efter hand och efter ytterligare utredningsverksamhet. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar att 1. bifalla propositionen i vad avser utvidgningen av personkretsen till att omfatta egenföretagare samt förbättringarna och juste ringarna i gällande delpensionsregler för anställda, 2. hos regeringen begära en skyndsam översyn av delpensioneringen i enlighet med vad i motionen anförts, 3. avgiftsuttaget tills vidare skall förbli oförändrat vid av avgiftsunderlaget, 4. egenavgiften för företagarnas delpensionering tills vidare skall utgöra , 5. underskottet i delpensionsfonden tills vidare, som , skall finansieras med skattemedel. HANS NYHAGE (m) G. () i () () () ()