mot · G1021193 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1193 av m. fl. För sin framtida utveckling är landets industri och hantverk i högsta grad beroende av att rekrytera utbildad arbetskraft. Beaktar man dessutom reformer som bl. a. sänkt pensionsålder och ökade möjligheter till förtids- och delpensionering framstår detta behov ännu klarare. Skillnaden mellan gymnasieskolans utbud och behovet av utbildad arbetskraft gör att företagen är tvingade att försöka utbilda egen arbetskraft. Med tanke på konjunkturläget och höga utbildningskostnader sker detta i liten omfattning. Det resterande personalbehovet måste därför tillgodoses med outbildad arbetskraft med därav följande effekter: små arbetscykler, hög personalomsättning, risker för yrkesskador m. m. För att belysa de angivna förhållandena kan följande uppgifter beträffande situationen för exempelvis livsmedelsindustrin stämma till eftertanke. I denna betydelsefulla bransch är 70 00075 000 personer sysselsatta, och det årliga rekryteringsbehovet av personal är av antalet anställda. Gymnasieskolans livsmedelstekniska linjer och specialkurs ger livsmedelsindustrin ett årligt tillskott av grundutbildad arbetskraft endast motsvarande 23 %o av antalet anställda! har under /77 beviljat för hantverksoch byggnadsyrken totalt 900 bidrag och för livsmedelsindustrin 14. För livsmedelsindustrins vidkommande innebär detta en tilldelning motsvarande av det totala anslaget för /77 på 900 bidragsrum. Fördelningen beträffande övriga hantverksyrken/industribranscher framgår av bilaga till denna motion. Behovet av och intresset för lärlingsutbildning torde vara mycket stort, då denna utbildningsform har lång tradition samt alltid lagt grunden till ett gediget yrkeskunnande och god yrkesskicklighet ett förhållande som ofta understryks av berörda intresseorganisationer, personalrekryterare och fackliga företrädare. Det nuvarande maximala lärlingsbidraget är . Regeringens budgetproposition /79 föreslår en höjning av detta till totalt . för minst en treårig utbildning och omfattande 320 timmars teori. Detta täcker ej på något sätt kostnaderna för instruktörer, undervisningsmateriel, lokaler, utrustning m. m. har däremot genom det sysselsättningspolitiska bidraget ungdomsvän kunnat utge ca . till ett företag eller organisation av högst 6 månader för att ge arbetslös ungdom praktik och yrkeserfarenhet. 1 1977/78. Dylika sysselsättningspolitiska åtgärder kan i dagens läge åstadkomma att de utbildningspolitiska åtgärderna i form av lärlingsutbildning får mindre aktualitet och intresse för företagen. Resultatet kan därför bli att företagen hellre praktikanställer ungdom enligt ungdomstian än ger en lärlingsutbildning. har dessutom ifrågavarande bidrag höjts. I enlighet med beslut (AU 1977/78: 15) får företag som ordnar praktikplatser för ungdomar i form av s. k. enskilda beredskapsarbeten bidrag med . När man sålunda av sysselsättningspolitiska skäl ger bidrag om . för beredskapsarbeten, syftande till att bereda ungdom mellan praktisk erfarenhet från arbetslivet, är det ganska svårförståeligt att ett företag som ger ungdomar en treårig yrkesutbildning inte skall få åtminstone samma ersättning som företagen får om de utan nämnvärda förpliktelser ger ungdomar sysselsättning! Vi anser att man i stället borde utge stöd till reguljär företagsintern utbildning, vilken ger ungdomen en adekvat bakgrund, detta på grund av att bl. a. lärlingsutbildningen sker enligt fastställda läroplaner och under översyn av . Vi föreslår därför att bidrag skall utges för lärlingsutbildning även på gymnasieorter och att antalet bidragsrum för lärlingsutbildning utökas samt att bidragets storlek ställs i paritet med de bidrag som utgår i samband med arbetsmarknadspolitiska åtgärder och att man i första hand utnyttjar de reguljära utbildningsmöjligheter som finns för ungdom inom företagen. Åberopande vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidrag till lärlingsutbildning. () () L. () HANS NYHAGE (m) A 2: 1 Statistik bå 1976/77 Fördelning av statsbidrag till lärlingsutbildning, hantverks- och byggnadsyrken Anslag 1976/77, 900 bidragsrum Bifall 1976/77 Sum- % Avslag ma fördel 2 000 1 500 1 000 bifall ning p 8* p 102 övriga Hantverk Bagare, konditor , dam , herr Rörmontör m. m. 1 p 8 = Minst tvåårig yrkesinriktad utbildning kan erbjudas vid gymnasie skola inom lärlingens hemortskommun. 2 p 10 = SÖ har i samråd med verbörliga yrkesorganisationer beslutat att tills vidare begränsa antalet statsbidrag med reducerat belopp.