ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102889 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om bil som tekniskt hjälpmedel till handikappad Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:887 föreslås att med anledning av vad som sägs i motionen 1977/ 78:887 beslutar att bil skall anses som tekniskt hjälpmedel för rörelsehindrade. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G102894 · 1978-01-20 00:00:00 — 1977/78 894-898 Motion 1977/78:894 av m. fl. om förenkling av formerna för statligt stöd till företag Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:893 hemställs att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:894 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för förenklade former för finansiellt statligt stöd till företag. () () () HANS () () () () () () () () () () 1 1977/78.
mot · G102896 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om slopande av tystnadsplikten i arbetsmiljölagen Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:895 föreslås att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:895 beslutar att tystnadsplikten i Arbetsmiljölagen 1977:1160 avskaffas genom att 13 § 7 kap. utgår samt att i konsekvens med detta även 3 § 8 kap. utgår. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102898 · 1978-01-20 00:00:00 — Motion 1977/78:898 av m. fl. om åtgärder för att säkra bostadsbyggandets kreditförsörjning Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:897 hemställer att med anledning av vad som sägs i motionen 1977/ 78:897 1. som sin mening ger regeringen till känna att ytterligare åtgärder bör vidtas för att säkra bostadsbyggandets kreditförsörjning, 2. som sin mening ger regeringen till känna att en översyn bör göras av reglerna om särskild placeringsplikt i lagen om kreditpolitiska medel. () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G102900 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ökade medel till svenska Europarådsdelegationens sekretariat Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:899 hemställer att med anledning av vad som anförts i motionen 1977/ 78:899 anvisar medel för erforderlig personalförstärkning vid internationella sekretariat för att tillgodose Europarådsdelegationens sekretariats behov. . LIDGÅRD (m) () () () () () () () ()
mot · G102901 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en uppdatering av cancerregistret När cancerregistret startades i anmäldes ca 19 000 nya fall . 1972 hade siffran stigit till över 30 000. Ca hälften av denna ökning kan förklaras med att vi lever , men det återstår en oförklarad ökning på ca 2 96. Liknande förhållande råder i flera andra länder. Många övertygande skäl talar för att över 70 96 av cancrarna framkallas av faktorer i miljön. Detta antagande bygger bl. a. på att olika tumörformer skiljer sig väsentligt i frekvens inom olika geografiska områden och att människor som flyttar, om de får cancer, oftast får den typ av tumör som är vanligast inom det område de flyttar till. Eftersom vårt cancerregister är av mycket hög kvalitet har vi ett väsentligt redskap för att ta reda på vilka miljöfaktorer som framkallar cancer och vad som behöver göras för att förebygga dess uppkomst. Men två viktiga förutsättningar för detta saknas: cancerregistret släpar efter tidsmässigt, och vi saknar folk utbildade att utnyttja det. Det tar nu att sortera och sammanställa inkomna anmälningar och att redovisa resultaten. Eftersom ökningen av antalet cancerfall accelererar är detta ytterst otillfredsställande. Det är därför mycket glädjande att regeringens budgetförslag upptar en förstärkning av resurserna vid cancerregister just med hänsyn till de möjligheter registret erbjuder som utgångspunkt för studier av cancersjukdomarnas förekomst i olika miljöer. Den föreslagna förstärkningen av socialstyrelserns dataverksamhet bör innebära att denna eftersläpning i cancerregistret kommer att upphöra. Den vetenskapsgren som skulle kunna undersöka sambandet mellan cancer och olika miljöfaktorer, cancer-epidemiologin, är emellertid dåligt företrädd i . Självfallet måste samhället göra allt för att förebygga cancer genom att klarlägga orsakerna och därmed göra det möjligt att undanröja dem. En professur i cancer-epidemiologi bör inrättas. Med anledning av det anförda hemställs* att uttalar att bör anmodas avskaffa efersläpningen i cancerregistret. () () *Se även motionen 1977/78:902.
mot · G102902 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en professur i cancerepidemiologi Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:901 hemställs att med anledning av vad som anförts i motionen 1977/ 78:901 uttalar att en professur i cancerepidemiologi bör inrättas. () ()
mot · G102904 · 1978-01-24 00:00:00 — om rätt för kyrkofullmäktige att besluta om partistöd Som regel är valdeltagandet vid kyrkofullmäktigeval mycket lågt, vilket från demokratisk synpunkt är beklagligt. Orsakerna härtill kan vara flera. till kyrkofullmäktige äger rum efter valen till riksdag, landsting och kommunfullmäktige. Många är då valtrötta och oftast är partiernas ekonomiska resurser små. För att öka informationen om de frågor som behandlas och beslutas av kyrkofullmäktige och för att stimulera intresset för kyrkofullmäktigevalet bör ett ökat stöd utgå till partierna. F. n. kan kyrkofullmäktige bekosta tryckning av valsedlar men till övrig information kan bidrag ej lämnas. På det lokala planet för övrigt äger däremot kommunfullmäkige rätt att besluta om partistöd till de partier som är representerade i kommunfullmäktige. För att stimulera ett så högt valdeltagande som möjligt vid kyrkofullmäktigeval borde därför även kyrkofullmäktige tillerkännas rätt att besluta om partistöd enligt de grunder som gäller för kommunfullmäktige. Hela frågan om framtida arbetsmöjligheter kommer efter det nu framlagda förslaget att diskuteras. I samband härmed bör denna viktiga fråga om information vid val till kyrkofullmäktige aktualiseras. Med anledning av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om att kyrklig kommun bör kunna besluta om partistöd.
mot · G102907 · 1978-01-25 00:00:00 — om rösträtt och valbarhet för invandrare vid riksdagsval Den representativa demokrati som vi har i förutsätter att alla äger lika möjligheter att välja och bli valda till de representativa organen i samhället. Det finns f. n. en stor grupp människor i vårt samhälle som är klart diskriminerad i detta avseende, nämligen de hundratusentals invandrare som inte äger rätt att delta i riksdagsvalen. Rätten att delta i kommunal- och landstingsvalen var ett steg i rätt riktning, men viktiga beslut som gäller hela samhället och alla samhällsmedlemmar fattas i , och på samma grunder som invandrarna gavs rätten att delta i kommunal- och landstingsval måste de ges rätten att delta i riksdagsval. Vi är medvetna om att det med nu gällande lagstiftning skulle kunna innebära att invandrare från vissa länder eventuellt skulle erhålla såväl dubbel rösträtt som valbarhet. Dessa problem måste dock kunna lösas genom överenskommelser mellan berörda länder. Med stöd av ovanstående föreslår vi att hemställer hos regeringen att denna tillsätter en utredning i syfte att möjliggöra såväl rösträtt som valbarhet för invandrare vid val till , förslagsvis efter samma regler som gäller vid val till landsting och kommunala församlingar. (apk) (apk)
mot · G102909 · 1978-01-24 00:00:00 — av och om andrahandsröstning vid allmänna val En småpartispärr vid riksdagsval är nödvändig för att få en funktionsduglig riksdag och motverka risker för att små partier får ett orim ligt stort inflytande. I länder med renodlat proportionella valsystem och mycket låga eller obefintliga småpartispärrar har också ofta en mängd småpartier varit representerade. Det har försvagat i stället för att förstärka demokratin. medför dock småpartispärrar klara demokratiska nackdelar. Mindre partier missgynnas, dels genom att de riskerar att bli helt orepresenterade, dels genom att tveksamma väljare av taktiska skäl frestas att rösta på större partier, som de vet säkert kommer in i . En möjlighet att minska dessa nackdelar vore att införa ett system med s. k. andrahandsröstning. Det skulle innebära att väljarna, om de önskar, fick rösta på ett parti i första och på ett andra parti i andra hand. Skulle en väljares första parti inte klara spärren så räknas dennes andrahandsröst i stället. Andrahandsröstning har flera fördelar jämfört med nuvarande system. skulle bättre återspegla folkviljan. Alla de väljare som med sina röster nu inte på något sätt påverkar mandatfördelningen skulle ha ökade möjligheter att göra detta. Ingen skulle längre behöva ställas inför valet att antingen rösta på det parti man verkligen stöder, eller - för att säkert kunna påverka riksdagssammansättningen - rösta på ett parti man egentligen inte i första hand sympatiserar med. Övertygelse, inte taktiska bedömningar, skulle kunna få avgöra alla människors röstande. De väljare det här gäller ställs inför en samvetskonflikt som påminner om den som drabbar mindre partiers sympatisörer i länder med renodlade majoritetsvalssystem. Det sägs ibland att ett system med andrahandsröstning skulle stimulera uppkomsten av småpartier med svår partisplittring som följd. Det argumentet är knappast hållbart. Om ett småparti skulle få av rösterna även efter att andrahandsröstning införts påverkar partiet i fråga uppenbarligen inte riksdagssammansättningen. Skulle däremot ett litet parti med potentiellt stöd av av väljarkåren på grund av andrahandsröstningens genomförande också uppnå i valet är det att betrakta som ett exempel på ökad rättvisa. Fyraprocentsspärren måste ju rimligen vara avsedd att hålla partier med av rösterna borta från ; dess mening får inte vara att skrämma bort så många potentiella väljare från partier som borde varit representerade i att dessa inte kan komma in. Ett annat argument som ibland används är att andrahandsröstning skulle försvåra möjligheterna att införa ett ökat inslag av personval. Men det finns ingen anledning att anta att andrahandsröstning skulle vara oförenlig med personval. och tillämpar enligt uppgift bägge systemen. Andrahandsröstning innebär givetvis flera tekniska och praktiska problem. Men med tanke på att förslaget skulle minska diskrimineringen av småpartier utan att den nödvändiga spärrmekanismen försvann är det så pass intressant att det förtjänar utredas närmare. Med hänvisning till ovanstående hemställs att av regeringen begär en utredning om införande av andrahandsröstning.
mot · G102912 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om information till invandrare års val I samband med att invandrarna fick rösträtt och valbarhet i kommunala val genomfördes omfattande informationsinsatser. Utöver informationen genom de politiska partierna svarade en särskild ledningsgrupp för grundläggande samhällsinformation och för valteknisk information. Studieförbunden medverkade i stor omfattning och fick särskilda statsbidrag för ändamålet. Kostnaderna för informationen var i storleksordningen 7 milj. kr. Rösträttsreformen för invandrare blev visserligen en stor framgång: av de röstberättigade deltog i valet. Men det finns enligt vår mening ingen anledning att nöja sig med detta resultat. Samhällets strävan måste vara att ytterligare höja andelen röstande. Härtill kommer att många nya röstberättigade tillkommit sedan föregående val. har i framställning till regeringen överlämnat förslag till informationsinsatser. Regeringen har i budgetpropositionen inte ens antytt att man har för avsikt att föranstalta om någon särskild information. Enligt vår mening finns det all anledning att även års val genomföra en bred informationsverksamhet, riktad till invandrarna. Vi föreslår därför att begär att förslag om information till invandrare års val föreläggs . Informationsverksamheten kan lämpligen läggas upp på i princip samma sätt som års val. Härutöver vill vi förorda att mot bakgrund av erfarenheterna års informationskampanj invandrarnas organisationer ges ekonomiskt stöd till egna informationsinsatser. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag om information till invandrarna års val. HANS () () () () () ()
mot · G102913 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om invandrares valbarhet till kommunala förtroendeuppdrag Genom beslut i erhöll utlänningar bosatta i rösträtt under förutsättning att de varit kyrkobokförda i de tre åren närmast före valåret. blev de utlänningar som uppfyllde detta rösträttsvillkor valbara till kommunala förtoendeuppdrag. Det gjordes i detta sammanhang en genomgång av olika specialförfattningar som reglerar kommunalt valda organ. Enligt vår mening finns det emellertid ett behov att mot bakgrund av de vunna erfarenheterna av reform göra en ny översyn av olika författningar som reglerar valbarheten till såväl de kommunala organen som sådana statliga regionala eller lokala myndigheter vilkas ledamöter helt eller delvis utses av kommunfullmäktige eller landsting samt göra de ändringar av valbarhetsbestämmelserna som fordras för att kommun skall få rätt att till sådana organ utse utlänningar som är valbara till kommunfullmäktige. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att i skrivelse till regeringen anhåller om den i motionen begärda översynen av valbarhetsbestämmelserna och därav föranledda förslag till ändringar i lagstiftningen. m. m. () () () () () () () () HANS () ()
mot · G102915 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. Offentliga utfrågningar i utskott skulle berika arbete och den offentliga debatten. Ofta samlar utskott in ny och värdefull information, bl. a. genom utfrågningar av experter, statsråd, företrädare för organisationer och andra. Med hjälp av muntligheten och frågeformen kan man då få fram information som annars skulle utebli. Denna information är ofta av en sådan karaktär och kvalitet att den borde vara tillgänglig för allmänheten. Det är beklagligt att sådana utfrågningar enligt nuvarande författning endast kan ske inom stängda dörrar. Regeringen och grundlagberedningens majoritet lyckades 1973 aldrig motivera sekretessen. Påståendet att offentliga utskottssammanträden skulle försvaga allmänhetens intresse för kammardebatten är ogrundat. Enligt vår mening kommer i stället allmänhetens intresse för riksdag och politik att öka, om viktiga utfrågningar i kan ske offentligt. Därmed stiger också intresset för kammardebatten i ärendet. En del av motståndet till offentliga utskottsutfrågningar beror på den missuppfattningen att det skulle röra sig om offentliga utskottssammanträden. Så är ju inte fallet. har denna reform diskuterats inom och utom . I har krav på offentliga utskottsutfrågningar drivits från liberalt håll . har förslaget fått än större tyngd. Kraven på närdemokrati, öppenhet och insyn har växt. Mångas misstro mot politiken gör det särskilt viktigt att skapa former som ger en mer vital roll i samhällsdebatten. Statens maktutövning sväller och kräver en bättre kontroll. Det är lätt att ange en rad frågor och projekt där offentliga utskottsutfrågningar i skulle betyda mycket: 80, energipolitiken, de statliga företagens expansion, trafikpolitiken, för att bara ta några exempel. att antar följande lydelse av 4 kap. 12 § RO: 12 § Utskott skall är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttranden som säges i 10 § skall dock vara offentligt, därest detta begäres av minst en tredjedel av ledamöterna i utskottet. () ()
mot · G102916 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. Jämställdheten ökar vad gäller rekryteringen till politiska uppdrag, men det saknas fortfarande många insatser för att skapa praktiska möjligheter att förena politiskt arbete med omsorg om och kontakt med barn för unga män och kvinnor. har antagit planer för utbyggnad av barnomsorgen i alla delar av landet mot bakgrund av att ett ständigt ökande antal mödrar och fäder önskar bibehålla sitt förvärvsarbete även sedan familjen fått barn. Det är viktigt att inga medborgare möter hinder att åtaga sig och fullgöra politiska uppdrag. F. n. har ett 70-tal ledamöter , och trenden vid de senaste valen har pekat mot att politiskt intresserade vid yngre ålder än tidigare nomineras och väljs till riksdagsledamöter. har således fått en ökad representation av småbarnsföräldrar, och behovet av att kunna ha mera regelbunden kontakt med barnen jämsides med riksdagsarbetet är legitimt. Detta gäller såväl ledamöter utanför som från . De nya arbetstiderna för arbetet i plenum bör göra det lättare för ledamöter med hemvist utanför att ha barnen med sig till under vissa perioder. Men då framträder klart behovet av barnomsorg anpassad till arbetstider och ojämna arbetsrytm. Det bör vara uppgift att ta initiativet till att lösa problemet med service för ledamöter även då det gäller barnomsorg. Med stöd av vad i motionen anförts hemställer vi att uppdrager åt förvaltningsstyrelse att föranstalta om utredning för att möjliggöra att barnomsorg i eller i närheten av ställs till förfogande för barn till ledamöter. () (vpk) () ()
mot · G102918 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om tidningsdistributionen i glesbygd Distributionen av dagstidningar fungerar i många glesbygder inte på ett tillfredsställande sätt. I allmänhet sköter tidningsföretagen själva eller genom speciella företag distributionen av dagstidningar omkring tätorterna och i en del fall även i områden som ligger i anslutning till tätorterna. I övriga områden handhas i allmänhet tidningsdistributionen av postverket. Detta förhållande kan emellertid i vissa delar av landet leda till att de abonnenter som får sin dagstidning via lantbrevbärare erhåller den än när distributionen sker via tidningsföretagen, vilket upplevs som en orättvisa och skapar klara nackdelar vid t. ex. bevakning av tidningarnas annonser. Skulle tidningsföretagen vilja åstadkomma en förändring, t. ex. genom anordnande av ytterligare distributionslinjer, låter sig detta knappast genomföra på grund av allt för stora kostnader. Vi anser det därför vara en angelägen uppgift för den aviserade pressutredningen att ta upp problemet med distributionen av dagstidningar i glesbygd och söka åstadkomma en bättre lösning än den nuvarande. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts gällande tidningsdistributionen i glesbygd. () ()
mot · G102919 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:919 av om ändrad benämning på departement, m. m. Det har visat sig att namnlikheten mellan två av våra departement leder till förväxling och vissa problem för allmänheten. Det gäller kommunikationsoch kommundepartementet. Inte minst i telefonkatalog och i telefonväxeln har de båda departementens namnlikhet lett till felläsning och felhöring. Det måste anses föga tillfredsställande att de svenska departementens namn i stor utsträckning byggs på lånord från främmande språk. Det bör vara möjligt att införa svenska namn i ett flertal fall. kunde heta trafikdepartementet och kommundepartementet antingen inrikes- eller kyrkodepartementet. Det kan även övervägas att ta bort det svåruttalbara justitie ur departementsnamnet och ersätta det med namnet rättsdepartementet. En utredning bör lämpligen också söka en annan beteckning i stället för ordet departement. I linje med ansträngningarna att minska krånglet och nå större enkelhet och klarhet bör hela området av namn i svensk förvaltning och politisk verksamhet bli föremål för översyn. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om utredning om namn och benämningar på departement och närliggande statliga organ.
mot · G102921 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om rösträtten för invandrare m. m. En grundläggande målsättning för den svenska invandrarpolitiken har varit att de utländska medborgare som flyttat till vårt land och varaktigt bosätter sig här så långt möjligt skall ha samma rättigheter och skyldigheter som svenska medborgare. Utvecklingen har också gått mot allt större likställighet mellan invandrare och svenska medborgare. Ett väsentligt steg i utvecklingen mot fullständiga demokratiska rättigheter togs genom riksdagsbeslutet att införa rösträtt för invandrare. Erfarenheterna års val är av stor betydelse vid bedömningen av vilka ytterligare åtgärder som krävs för att ge invandrarna större inflytande i den politiska beslutsprocessen. Olika berörda myndigheter har undersökt bl. a. informationen till invandrarna års val och deltagande i valet. Inom ramen för ett statsvetenskapligt forskningsprojekt om invandrarnas deltagande i det politiska livet haren särskild undersökning gjorts av val. Enligt vår mening är det angeläget att resultaten av dessa studier sammanförs och kompletteras av en offentlig utredning med parlamentarisk sammansättning. Utredningen bör ges i uppgift att undersöka i vilken utsträckning invandrarna deltagit i valet och vilka ytterligare åtgärder rörande t. ex. information från samhällets sida som bör vidtas för att underlätta för invandrarna att utnyttja sin rösträtt. En viktig uppgift för utredningen skall också vara att närmare studera frågan om huruvida rösträtten kan utvidgas ytterligare och även omfatta riksdagsvalet. Denna fråga aktualiserar, som framgått av tidigare utredningar, också andra problem än dem som är förbundna med den kommunala rösträtten. Som exempel kan nämnas att vissa invandrare kan få rösträtt både till den svenska och hemlandets parlament. Det kan också uppstå en dubbel valbarhet genom att de kan väljas till ledamöter av både den svenska och hemlandets parlament. Frågor av detta slag kräver ytterligare överväganden innan beslut kan fattas om rösträtt för invandrarna även i riksdagsval. Inom utredningen bör en kartläggning göras av förhållandena i dessa avseenden i andra länder. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär att en parlamentariskt sammansatt kommitté tillsätts för att studera invandrarnas deltagande kommunalval samt utreda frågan om rösträtt vid riksdagsval för invandrare utan svenskt medborgarskap och andra åtgärder för att underlätta deras deltagande i de politiska beslutsprocesserna. () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G102923 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 923-930 av Per och om en riksdagssymbol, m. m. F. n. pågår inom en översyn av brevpapper, kuvert etc. för att finna en modern, enhetligt utformad typografi. Avsikten synes vara att med en sammanställning av vapnet och orden eller riksdag åstadkomma en tilltalande logotyp. Enligt vår mening bör en sådan logotyp kunna utformas för ett bredare användningsområde. Närliggande är givetvis att den kan användas på matservis i representationsmatsalen, askfat, vaser, diverse kontorsutrustning och liknande föremål inom . Logotypen kan emellertid få en funktion på ett annat sätt. De flesta av ledamöterna har säkerligen vid t. ex. utskottsresor eller när de mottagit besök känt behov av att ha en liten anspråkslös gåva att överlämna som ett minne. Man kan tänka sig enkla ting som tändsticksaskar och askfodral, nyckelringsbrickor, fickknivar och pennor - eller något mera påkostade föremål som ljusstakar och småvaser. Listan kan göras lång. Med hänvisning till det sagda hemställs att ger förvaltningskontoret i uppdrag att vid utformningen av en logotyp ta hänsyn till att den bör kunna få ett brett användningsområde samt att förvaltningskontoret får i uppdrag att utarbeta förslag till minnesgåvor av ovan nämnt slag. P. O. () () 1 1977/78.