mot · G1021459 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om lindring av vissa marginaleffekter för barnfamiljer Det statliga bostadsbidraget föreslås i budgetpropositionen att bli höjt , från . per barn och år till . per barn och år fr. o. m. Det statskommunala bostadsbidraget utgår av bostadskostnaden mellan vissa gränser. Den nedre gränsen för alla hushållstyper på . föreslås höjd till . fr. o. m. De övre hyresgränserna fr. o. m. resp. fr. o. m. framgår av nedanstående tablå. Övre hyresgränser, kr. fr. o. m. fr. o. m. för ensamstående utan barn för makar utan barn för hushåll med 1-2 barn för hushåll med 3-4 barn för hushåll med 5 el. Genom de förändringar som har föreslagits kommer de maximala bostadsbidragen att öka för samtliga familjer med barn. För hushåll som inte har barn blir maximibeloppen redovisas i det följande. Maximalt utgående bostadsbidrag, kr. slaget fr. o. m. fr. o. m. den 1 Hushåll med 1 barn Hushåll med 2 barn Hushåll med 3 barn Hushåll med 4 barn Hushåll med 5 barn För varje ytterligare barn Bostadsbidragen reduceras av inkomsten . för barnfamiljer och . för hushåll utan barn upp till en inkomst av . För de hushåll som har inkomster . bostadsbidraget av inkomsten över detta belopp. Till grund för inkomstprövningen ligger i de flesta fall den senaste till statlig skatt taxerade inkomsten. För är utgångspunkten alltså den inkomst som bidragstagaren hade . Inkomstgränsen för oreducerat bostadsbidrag för barnfamiljer föreslås höjt med . A vtrappningen av bostadsbidragen för hushåll med hyra motsvarande eller överstigande de övre hyresgränserna innebär en marginaleffekt utöver den direkta marginalskatten på ' för ensamstående utan barn i inkomstskiktet 29 000 kr.-45 000 kr. för gifta utan barn i inkomstskiktet 29 000 kr.- . För barnhushåll innebär avtrappningen en extra marginaleffekt på i inkomstskiktet 38 000 kr.-54 000 kr. och en extra marginaleffekt på i nedanstående inkomstskikt. Hushåll med 1 barn - . Hushåll med 2 barn - . Hushåll med 3 barn 54 000 kr.- . Hushåll med 4 barn - . Hushåll med 5 barn 250 kr. I familjer där en inkomsttagare svarar för försörjningen blir, trots måttlig inkomst, den sammanlagda marginaleffekten (skatt + bortfallande bostadsbidrag) ofta . Om ena maken i en barnfamilj i genomsnittlig inkomst har ca . och andra maken tar förvärvsarbete innebär detta att den tillkommande inkomsten till stor del eller helt drabbas av en extra marginaleffekt . Antal barn (enmakesinkomst .) Skikt extra marginaleffekt för andre maken. Detta innebär att lönsamheten av den andre makens förvärvsarbete blir utomordentligt låg, lägre ju fler barn som finns i familjen. I en trebarnsfamilj blir således sammanlagda marginaleffekten i inkomstskiktet Med procent avses här och i det följande givetvis procentenheter, som i sin helhet skall adderas till marginalskatten uttryckt i procent(enheter). ,i inkomstskiktet . för andre maken. Till detta kommer barntillsynskostnaderna, som också de blir större med ökande inkomst och ökande antal barn, som måste ha tillsyn, i familjen. I till denna motion fogad bilaga visas marginaleffekterna av nuvarande resp. efter gällande regler för bostadsbidrag. Budgetpropositionens förslag innebär i förhållande till vad som gäller att det inkomstskikt för hushåll med barn i vilket 24 procents extra marginaleffekt gäller vidgas från till 54 000- . till 54 000- . till 54 000- . till 54 000- . Orsaken till de allt svårare marginaleffekterna står främst att finna i skattegprogressionen. Ju högre upp i inkomstlägena bostadsbidraget följer med desto mer slår marginalskatten igenom. De försök att mildra marginalskatterna som görs bidrar inte märkbart till att förbättra situationen. Många upplever f. ö. ändå ett ökat tryck av marginaleffekterna av skäl som ovan redovisats. Framför allt flerbarnsfamiljerna får allt större svårigheter att genom eget arbete bibehålla eller förbättra sin standard. Det ter sig inte lätt att finna en lösning på problematiken. Ett sätt, att införa väl tilltagna, påtagligt progressiva barnbidrag (dvs. bidraget för varje ytterligare barn överstiger bidraget för det föregående barnet), kan vara tänkbart om än dyrt. Man kommer inte heller den vägen åt marginaleffekterna, men kan uppnå viss kompensation. Barnbidragen förutsätts då fortfarande obeskattade och icke inkomstprövade. Ett annat sätt är att göra stödet till barnfamiljerna icke inkomstprövat, men väl beskattat och förvisso avhängigt av barnantalet och boendekostnaderna. (Att därtill dra slutsatsen att det hela också skall vara pensionsgrundande, är emellertid förhastat.) Härigenom når man fördelen att endast ha en enkel marginaleffekt att räkna med, nämligen marginalskatten. Ett tredje sätt, som sannolikt vore enklast men i viss utsträckning skulle kräva kompletterande åtgärder, vore att införa - gärna progressiva grundavdrag för barn. Sådana avdrag skulle bl. a. mildra marginalskatten genom att reducera den beskattningsbara inkomsten. Givetvis kan man laborera med en mängd ytterligare förslag - visserligen utan att förbise den rådande inriktningen på vårdnadsersättning-men denna ersättning löser endast problem i begränsad omfattning. Gemensamt för alla förslag bör vara att komma dithän att flera barnfamiljer får en välbehövlig förbättring av sin ekonomiska situation och att ekonomiska överväganden inte i hög grad skall avskräcka unga familjer från att sätta barn till världen. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av samhällets ekonomiska stöd till barnfamiljerna i syfte att mildra de marginaleffekter som främst drabbar barnhushåll i vanliga inkomstlägen. () () Nuvarande regler för bostadsbidrag (från inom parentes) effekt Sammanlagd marg. 1978 av skatt och bortfallande 35 000 - . (68 000) 35 000 - . 54 000 - . 35 000 - . (82 350) (86 000) (96 800) Skikt extra marg. effekt' för andre maken. (18 000) (21 600) (32 350) (36 100) (46 900) *1 skiktet 0 - . är den extra marginaleffekten .