ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G2021841 · 1978-01-01 00:00:00 — om meritvärderingen av primärkommunala läkartjänster I ett flertal primärkommuner har man heltidsanställda läkare i skolan. Skolhälsovården är viktig, och den medicinska bedömningen spelar en allt större roll i elevernas totala skolsituation. har också alltmer vikt lagts vid den medicinska yrkesrådgivning som skolläkarna kan ge eleverna. Samhället förväntar sig en väl fungerande skolhälsovård. Det är då nödvändigt att de berörda läkarna är väl insatta i skolans totala situation. De läkare som är heltidsengagerade i skolhälsovården får denna möjlighet i högre grad än andra. De skolläkare som är anställda av primärkommun får ej tillgodoräkna sig denna tjänstetid då de söker tjänst hos annan huvudman. Detta påverkar negativt rekryteringen av skolläkare och på så sätt hela skolhälsovården. I fråga om meritvärdering gäller samma regler för s. k. socialläkare anställda av primärkommun. En annan viktig fråga för skolläkarna är vidareutbildningen. Det bör ankomma på att anordna en särskild vidareutbildning av skolläkare. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär en översyn av meritvärderingen i vad avser tjänsteåren för läkare anställda av primärkommunal huvudman.
mot · G2021987 · 1978-01-01 00:00:00 — av m. fl. om bidrag till biologiska och hydrografiska undersökningar i är av riksintresse dels för friluftslivet på grund av det intensiva utnyttjandet av strandresurserna för bad och friluftsliv, dels för den stora vetenskapliga betydelse bukten har för naturvården och för forskning på fiskets område. är också tillsammans med klassificerad som s. k. primärt rekreationsområde. En plötslig massiv förekomst av grönalger orsakade stora problem för fiske och friluftsliv i , vilken har längsta sammanhängande sandstrand. Påtagliga problem förekom även . kontakter med olika myndigheter kunde 1976 erhålla medel för de angelägna undersökningarna i . 1 i regi har en första undersökningsetapp genomförts i avsikt att inringa vidden av problemen i . De anslag som slutligen erhölls för undersökningarna hade beviljats av tre kommuner, två vattenvårdsförbund, och , det senare för mycket specifika biologiska studier. Det är uppenbart att detta sätt att skaffa medel till undersökningar, vilka bedöms som synnerligen angelägna, är såväl tidskrävande som i sig resurskrävande. Det kan ej anses vara förknippat med ett rationellt arbetssätt att en miljövårdande myndighet tvingas införskaffa medel på det ovan angivna sättet. Ett särskilt anslag, från vilket de fortsatta nödvändiga biologiska och hydrografiska undersökningarna i kan erhålla medel, är nödvändigt för att samhällets begränsade resurser skall kunna utnyttjas på ett godtagbart sätt. Utöver att innehåller landets längsta sammanhållna sandstrand, utgör ett av de beslutade primära rekreationsområdena. Området är dessutom av riksintresse för rörligt friluftsliv samt vetenskaplig och kulturell naturvård, det senare bl. a. på grund av förekomsten av flygsandsfält inom strandområdet. Betydelsen för reproduktion av plattfisk är mycket stor. Vid behandling av en liknande motion till /76 skrev jordbruksutskottet: Utskottet anser för sin del att skäl talar för att den i motionen åsyftade undersökningen kommer till stånd. Enligt vad utskottet erfarit har nämligen stora problem uppkommit i till följd av anhopning av stora algmassor på vissa strandavsnitt och i vissa vattenom Med hänsyn bl. a. till områdets stora betydelse från rekreationssynpunkt anser utskottet det angeläget att åtgärder vidtas som kan bidra till att lösa föreliggande problem. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att av anslaget H 11 Särskilda undersökningar inom miljövårdsområdet m. m. bilaga 13 till budgetpropositionen 1978/79:100 ställa . till förfogande för undersökningar i . (m) () () ()
mot · G2022094 · 1978-01-01 00:00:00 — Motion 1978/79:2094 av om utnyttjande av ekologisk expertis vid den kommunala planeringen Ekologin - naturens inre samband och sambandet mellan människan och hennes miljö - måste bedömas som en av våra viktigaste frågor för framtiden. Utnyttjar vi inte våra ekologiska kunskaper och drar vi inte konsekvenserna av dessa, riskerar vi hela grundvalen för mänsklighetens fortsatta existens. De ekologiska aspekterna har kommit in alldeles för sent i planeringen, ofta när projekt är mycket långt framskridna. Det har orsakat felsteg, förseningar och onödiga kostnader. Det har olyckligtvis kommit att ge intryck av att naturvården står i opposition till annan verksamhet i samhället. Allt talar för att de ekologiska aspekterna måste vara med från början i planeringen om förutsättningar skall skapas för en bättre hushållning med tillgångar. Detta är god samhällsekonomi. finns det expertis på central och regional nivå. Däremot saknas i stort sett denna kompetens på det kommunala planet. Frågor som på olika sätt berör natur och miljö behandlas av olika kommunala nämnder. Handläggningen är splittrad och överblicken ofta bristfällig. har som enda kommun anställt en kommunekolog. Erfarenheterna från denna verksamhet är positiva. Det är viktigt att en sådan kommunekolog får en fristående ställning i den kommunala förvaltningen för att kunna bevaka de ekologiska aspekterna inom hela det kommunala arbetsfältet. Många små kommuner har bristande resurser och drar sig därför för att anställa en kommunekolog. går många ekologiskt utbildade ungdomar utan arbete. Regeringen bör uppmärksamma detta förhållande så att kommunerna kan utnyttja deras kunskap. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beaktandet i planering av ekologiska aspekter.
mot · G2022153 · 1978-01-01 00:00:00 — av m. fl. om juridiskt likställande av olika samlevnadsformer Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:2152 föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag om juridiskt likställande av olika samlevnadsformer. den 25 januarai 1979 (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G2022330 · 1978-01-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:123 om riktlinjer för industripolitiken, m. m. Vissa indikationer tyder på att den fantasifullhet och skaparkraft som en gång - genom en hel rad epokgörande uppfinnarinsatser- lade grunden för de nuvarande stora svenska exportindustrierna inom den mekaniska verkstadsindustrin under senare årtionden i praktiken tycks ha upphört att lämna några mer väsentliga bidrag till utvecklingen. Som ett första steg - till förhållandevis låg kostnad - för att underlätta verksamheten för småföretagare och uppfinnare bör det vara av stort värde att man inrättar något som kan benämnas kollektiva industrihus eller innovationscentra - helst i varje kommun - i samarbete med utvecklingsfonden i länet. Dessa innovationscentra, som organisatoriskt blir något helt nytt, även om äldre, lediga lokaler kan utnyttjas, bör omfatta experimentverkstäder för uppfinnare. Det väsentliga är att uppfinnare med värdefull kreativ förmåga på detta sätt får möjlighet att med verkstadsresurser åstadkomma en fungerande demonstrationsmodell. Ifrågavarande experimentverkstad kan vara någon nedläggningshotad verkstad inom kommunen eller någon lokal av annan art som inte medför så stor extra ekonomisk belastning för samhället. Man kan på detta sätt ge ett antal personer meningsfylld och samhällsnyttig sysselsättning med att framställa försöksanordningaroch fungerande modeller, som senare underlättar patentansökningar och exploatering av produkten. a. bör sådan verksamhet kunna vara till stor nytta för tekniskt intresserad men f. n. arbetslös ungdom. Det är just behovet av lokaler, medarbetare och utrustning till seriösa uppfinnares förfogande som denna motion vill framhålla. Det behöver inte bli någon dyrbar investering men kan komma att ge god återbäring genom att bereda möjligheter till framtida arbetstillfällen för många människor. Utvecklingsfonden i länet - med myndigheter, patentverket m. fl. bakom ryggen - bör kunna ge uppfinnarna all den hjälp som behövs när det sedan gäller exploatering, patentskydd, finansiering etc. För kommuner som inrättar dylika lokaler bör statsbidrag utgå såväl till anläggande som till drift, förslagsvis . Med hänvisning till det anförda hemställs att med anledning av propositionen 1978/79:123 beslutar begära att regeringen tar initiativ till förslag med kommunala 1978/79:2330 12 kollektiva innovationscentra i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G2022345 · 1978-01-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:142 om svensk rymdverksamhet Propositionen 1978/79:142 med förslag till ökade insatser inom svensk rymdverksamhet är att hälsa med tillfredsställelse, då den innebär ökade satsningar på ett område där svensk industri besitter en betydande kompetens. Att se industriell utveckling på rymdverksamhetens område som en ersättning för minskad efterfrågan på utvecklingsarbete inom flygsektorn är dock oacceptabelt. Utvecklingen av framtida attackplan inom landet berör visserligen sysselsättningsfrågorna men måste i första hand fullföljas av säkerhetspolitiska skäl. Industriell utveckling inom rymdverksamheten bör ses som ett viktigt komplement till utvecklingsarbetet inom flygindustrin, inte som ett substitut. 1 propositionen berörs olika svenska och internationella projekt, som kan vara intressanta att satsa på. Detta gäller bl. a. programmet Nationella tillämpningar, som föreslås fl en bredare inriktning. Detta är värdefullt, men denna bredare inriktning måste konkretiseras ytterligare. Detsamma gäller projekten i internationell samverkan, där det är nödvändigt att mera konkret ange vilka projekt som kan bedömas ha den bästa marknadsmässiga och industriella anknytningen. Detta blir angelägna uppgifter för statens delegation för rymdverksamhet, vilken med viss förstärkning även i fortsättningen avses få huvudansvaret för genomförandet av vår rymd- och fjärranalysverksamhet. Med hänsyn till de viktiga uppgifter som delegationen för rymdverksamhet kommer att få genom de ökade satsningarna på rymdverksamheten bör delegationen få en ytterligare förstärkning av ledamöter med direkt anknytning till berörda industrier. Eventuellt kan exempelvis ordföranden, som enligt förslaget i fortsättningen skall inneha en ordinarie tjänst, ha denna industrianknytning. Förstärkningen bör ses som led i en strävan att satsningarna verkligen sker där de har möjlighet att ge största möjliga industriella utbyte. Anslagsökningen, som föreslås i propositionen, ter sig blygsam i förhållande till den höga ambitionsnivån. Detta kan dock accepteras, om regeringen vid fördelningen av anslagen till de olika delprogrammen låter dessa fungera flexibelt, som kommunicerande kärl, så att resurser inom given anslagsram satsas där de har förutsättningar att ge bästa möjliga effekt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar 1. att delegationen för rymdverksamhet bör få ökad industrian knytning i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att anslagsfördelningen mellan de olika delprogrammen görs så flexibel att resurser kan flyttas från ett delprogram till ett annat. den 27 mas 1979
mot · G2022365 · 1978-01-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:160 om fortsatt reformering av inkomstskatten, m. m. Regeringen föreslår en sänkning av marginalskatten mellan . blir sänkningen högst . Skatteminskningen blir 23 gånger högre vid , där den uppgår till , än vid , där den stannar vid . Regeringen föreslår också en skattespärr på . och vid högre inkomster. Regeringen föreslår vidare att det kommunala grundavdraget höjs från . men avskaffas för den statliga beskattningen. Regeringen vill befria de religiösa organisationerna från arvsskatt och att gåvoskatt för internationellt biståndsarbete slopas. Regeringen föreslår även att ekonomiska bidrag till biståndsverksamheten blir avdragsgilla . Folkpensionärer skall få skattehöjningar och i begränsade fall skattesänkningar efter valet . Frågan om produktionsbeskattning skall snabbt utredas. De förändringar av skatterna som regeringen föreslår beräknas minska statsinkomsterna med . Av dessa skall 1,85 miljarder täckas genom höjning av energiskatten (600 milj. ), inräkning av bilförmån i arbetsgivarbidragen etc. (700 milj. och ökad stämpelskatt (550 milj. Efter valet skall regeringen framlägga förslag om höjd moms eller eventuellt annat för att ta in resterande 2 650 milj. kr. Det handlar sålunda inte om en skattesänkning utan om en skatteomskiftning. I princip innebär detta att man skärper beskattningen av de sämst ställda för att åstadkomma lättnader för stora inkomster och förmögenheter. Under de år när merinkomstema bara kompenserat levnadskostnadsökningar eller inte ens räckt för att kompensera dessa, har marginalskattens verkningar varit groteska. Det är i dessa kategorier momshöjningen liksom andra indirekta skatter och avgifter blivit mest kännbar. Läget har varit ett annat för dem som endast förbrukat en del av inkomsten på momsbeskattad konsumtion. Det finns naturligtvis ett fåtal undantag från denna regel där en hög årsinkomst kan följas av mycket låga sådana. Där är radikala förändringar nödvändiga. Vi anser under alla förhållanden att marginalskatten inte bör sänkas för inkomster . Vi anser att de av regeringen föreslagna skattespärrama bör avslås då de i huvudsak gynnar de stora kapitalägarna. Vi anser att förslaget om höjningen av det kommunala grundavdraget är motiverat - ehuru för lågt - men att slopandet av det statl iga grundavdraget är oriktigt så länge nuvarande gynnsamma avdragsregler ännu gäller för de stora inkomsterna. Det finns ingen anledning att befria trossamfunden från arvsskatt men utestänga alla andra ideella organisationer från motsvarande förmån. En vanlig arbetarinkomst berövas nu i olika former genom skatter och avgifter till det allmänna. Att som detta sker begränsa skatterna för de stora inkomsttagarna och förmögenhetsägarna och därjämte medge dem skatteavdrag för frivilliga gåvor avser vi orättfärdigt. Vi anser att föreslagna och antydda åtgärder för att kompensera de föreslagna skattesänkningarna missgynnar arbetare, lägre tjänstemän och övriga med små inkomster. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås att avslår regeringens proposition 1978/79:160.
mot · G2022444 · 1978-01-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:154 om omfördelning av den årliga fordonsskatten, m. m. I motionen 1978/79:2438 av ! m. fl. förordas att vägtrafikskatteutredningens arbete inriktas på att göra avsevärda förenklingar i beskattningsreglerna för dieseldrivna fordon. Detta kan ske, heter det i motionen, antingen genom att ytterligare förenklingar görs inom kilometerskattesystemet eller genom att ett helt nytt beskattningssystem föreslås av utredningen. Vi delar dessa bedömningar. Enligt vår uppfattning bör det krångliga och byråkratiska systemet med kilometerskatt ersättas med ett enklare system. Med hänvisning till denna principiella inställning motsätter vi oss förslaget i propositionen 1978/79:154 om införandet av en ny paragraf i vägtrafikskattelagen om inrättandet av en till knuten kilometerskattenämnd. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår förslaget till en ny paragraf 4 a i vägtrafikskattelagen.
mot · G2022605 · 1978-01-01 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:187 om huvudmannaskapet för fjällsäkerheten m. m. Frågan om ett mera sammanhållet huvudmannaskap för fjällsäkerhetsfrågorna har länge diskuterats. , som hade att pröva denna fråga, kunde inte enas utan presenterade två alternativ. Det ena alternativet var att huvudmannaskapet skulle anförtros ett befintligt organ . Det andra att det skulle inrättas ett fristående organ fjällsäkerhetsrådet - med kanslifunktioner i anslutning till en förefintlig myndighet. Vi vill för vår del ansluta oss till propositionens förslag om att inrätta ett särskilt fjällsäkerhetsråd. Härigenom kan på ett bättre och enklare sätt verksamheten hos olika intressenter samordnas. Det gäller i synnerhet , och turistorganisationer som, förutom polisen, , och länsstyrelserna i de berörda länen, skall ingå i fjällsäkerhetsrådet. Det bör enligt vår mening vara naturligt att fjällsäkerhetsrådet placeras i något av de berörda fjällänen och kanslimässigt knyts till där. För att uppnå ett nära samband med länsstyrelsernas verksamhet bör också en av landshövdingarna i fjällänen utses till ordförande i rådet. Genom den ordning vi härigenom förordar kommer rådet att sortera direkt under regeringen - men ändå finnas nära sitt verksamhetsfält. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om placering av fjällsäkerhetsrådet i något av fjällänen. () PER ()
mot · G2022618 · 1978-01-01 00:00:00 — 1978/79 2618-2624 med anledning av propositionen 1978/79:141 om redovisning av mervärdeskatt, m. m. 1 propositionen 1978/79:141 föreslås en övergång till dens. k. faktureringsmetoden vid redovisning av mervärdeskatt. Enligt förslaget är den långsiktiga målsättningen att samtliga skattskyldiga bör tillämpa faktureringsmetoden. Emellertid öppnas en möjlighet att även fortsättningsvis tillämpa den nuvarande kontantmetoden, nämligen om den s. k. nettokredittiden överstiger . Trots denna möjlighet till undantag från tillämpning av faktureringsmetoden kan åtskilliga företag beräknas komma att få avsevärda kostnader till följd av förslagen i propositionen. Ett möbelfabriksföretag med en tillverkningsvolym på 10 milj. kr. kommer att få ett ökat kontinuerligt kapitalbehov av storleksordningen . Dessutom kommer kostnaderna för redovisning av skatt att öka. Inte minst med tanke på de ekonomiska svårigheter som många företag fortfarande brottas med måste det bedömas som olämpligt att på detta sätt belasta företagen med lagändringar som kan leda till såväl ökade kostnader som ökat kapitalbehov. Mot denna bakgrund finns det anledning att vara mer generös i fråga om undantag från faktureringsmetoden. Den i propositionen föreslagna regeln om undantag då nettokredittiden överstiger kommer för många företagare att framstå som krånglig och svårtillämpad. 1 stället bör företagen efter ansökan hos ges rätt att även fortsättningsvis tillämpa kontantmetoden, om de kan påvisa att en övergång till faktureringsmetoden skulle medföra icke obetydliga kostnadsökningar. Det bör ankomma på utskottet att göra erforderliga författningsändringar. Med anledning av det ovan anförda hemställs att måtte besluta att företag ges rätt att även fortsättningsvis tillämpa den s. k. kontantmetoden, om de kan påvisa att en övergång till faktureringsmetoden skulle vara förenad med icke obetydliga kostnader. 1 1978/79.
mot · G2022696 · 1978-01-01 00:00:00 — Motion 1978/79:2696 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79: 209 om ändring i bostadsbeskattningen, m. m. Människors möjligheter att äga sina bostäder måste förbättras. Ägande av småhus och av lägenheter i flerfamiljshus ger de boende möjligheter att själva ta ansvar för vården av sina bostäder. Den snabba ökningen av förvaltningskostnaderna kommer troligen att leda till att efterfrågan på hyreslägenheter kommer att avta. Bostadsrätt och direkt ägande av lägenheter kan i växande utsträckning väntas ersätta hyresformen. Intresset för en egen bostad och villigheten att avstå från annan konsumtion för att kunna äga sin bostad är växande. Ägande ger förutsättningar för ett verkligt inflytande över den egna bostaden och för lägre boendekostnader. Småhus av olika slag kan upplåtas med hyresrätt, bostadsrätt eller äganderätt. Detsamma bör gälla för lägenheter i flerfamiljshus. Direkt ägande av lägenhet i flerfamiljshus står öppet för medborgarna i en rad europeiska stater och hör till vanligheten i bl. a. , och t. o. m. . Enskilt ägande ger möjlighet för den boende att nedbringa driftkostnaderna genom omsorgsfull vård av hemmet, sparsamhet och egna arbetsinsatser. Fastighetslagstiftningen ger f. n. inte de boende möjlighet att erhålla lagfart på en lägenhet i flerfamiljshus. Därav följer bl. a. att de inte kan inteckna lägenheten som säkerhet för lån och därmed nedbringa behovet av kontantinsats till en nivå som är realistisk för en normalinkomsttagare. I propositionen 1978/79:209 föreslås ändrade skatteregler för bostadsföreningar med fördelade lån. Förändringen innebär att boende i fastigheter med fördelade lån i beskattningshänseende jämställs med boende i småhus med äganderätt. Detta är en ur rättvisesynpunkt riktig åtgärd. Den för den enskilde bostadskonsumenten väsentliga skillnaden mellan äganderätt i småhus och bostadsförening med fördelade lån kommer därefter att vara att lagfart inte kan erhållas för en flerfamiljshuslägenhet i en bostadsförening. Lagfartsrätten innebär som ovan anförts att ägaren kan inteckna sin bostad som säkerhet för lån. Med inteckningssäkerhet kan som regel större lån och lägre ränta erhållas. Enligt vår uppfattning är det orättvist att inte ge den som föredrar att bo i flerfamiljshus och äga sin bostad samma trygghet och lånemöjligheter som småhusägaren har. Ett genomförande av lagfartssystemet även i flerfamiljshus skulle leda till förbättrade möjligheter för den enskilde medborgaren att välja den boendeform och just den bostad som passar vederbörande bäst. I förslaget till nya skatteregler för bostadsföreningar ingår att fortsättningsvis ett slags dubbelbeskattning skall ske. som den enskilde bostadsrättshavaren skall beskattas för samma värde. Detta är ur principiell synvinkel otillfredsställande. I samband med att förslag om möjlighet till lagfart på enskilda lägenheter framläggs bör också framläggas förslag till sådan ändring av de skatteregler som antas att dubbelbeskattning inte längre sker. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av lagfartsbostäder i flerfamiljshus. . NISSER (m) () . () () () ()
mot · G2023 · 1978-01-01 00:00:00 — 1978/79 3-5 av m. fl. om folkomröstning i kärnkraftsfrågan Remiss till utskott vägrad. 1 1978/79.
mot · G202400 · 1978-01-01 00:00:00 — av och om skattefri folkpension Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:399 hemställs att beslutar uttala att folkpensionen görs reellt skattefri genom att den vid taxering särskiljs från övriga inkomster. (apk) (apk)
mot · G202441 · 1978-01-01 00:00:00 — av i m. fl. om sänkt ålder för deltagande i studiecirkel Föreningslivet har på många områden varit föregångare när det gäller verksamhetsformer som senare övertagits av samhället. a. har skolan övertagit många av de idéer som grundlagts inom folkrörelser och föreningsliv. En av dessa är gruppmetodiken som införlivats i den obligatoriska skolan. Denna har utvecklats inom studieförbundens studiecirkelverksamhet. Arbetsmetodiken att i små grupper vidareutveckla individens kunskaper och kulturella upplevelser har varit mycket värdefull och bör stimuleras ytterligare. Ett mycket stort behov finns av att använda denna arbetsmetodik för barn och ungdom på olika områden inom föreningslivet. De ekonomiska förutsättningarna finns dock inte för de ungdomar som är , eftersom detta är den lägsta åldern för vilket statsbidrag utgår. En sänkning av denna ålder skulle kunna ge möjlighet för ungdom i åldrarna att i ökad utsträckning delta i olika former av funktionärsutbildning. En sänkning av denna åldersgräns skulle också kunna skapa nya möjligheter till integrering av olika åldersgrupper inom ramen för studieförbundens verksamhet. Vidare skulle föreningarna ha lättare att återknyta till andra aktiviteter som drivs med samhällsstöd, t. ex. olika kampanjer för försöksverksamheter av olika art. I synnerhet för barnorganisationer som arbetar med åldersgrupperna och som bygger sin organisation på att ungdomarna själva skall var med och besluta om sin organisations verksamhet är nuvarande åldersgräns ett stort hinder. En sådan ålderssänkning har man t. ex. gjort för musikcirklar bland ungdom. Genom att beslutat sänka åldersgränsen för stödet till ungdomsorganisationer för aktivitetsstödet ner till har verksamheten också krupit ner i åldrarna . Det är därför fel att ha kvar åldersgränsen . I det fall folkbildningsutredningen inte redan nu utreder denna fråga bör den prövas av denna utredning. Med stöd av vad som anförts hemställs att i skrivelse till regeringen anhåller om att nedre åldersgräns för erhållande av statsbidrag i studiecirkel skall vara . den 16 janauari 1979 () () () ()