mot · G1021784 · 1978-03-28 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. I den socialdemokratiska partimotionen i anledning av propositionen 1977/78:91 kritiseras de förslag till ny organisation av som föreslås. Jag delar den uppfattning som framförs i motionen men vill i de fall den ej vinner gehör föreslå en del förändringar inom ramen för den organisation som föreslås i propositionen. 1 propositionen föreslås att programföretagens styrelser skall bestå av 14 ledamöter och utses av moderbolagets styrelse. Den närmare sammansättningen av styrelsen anges dock inte annat än att styrelserna i programbolagen återspeglar de olika intressen som kommer att finnas företrädda i moderbolagets styrelse. Detta skulle innebära att majoriteten av ledamöterna skulle representera de intressen som i moderbolagets styrelse motsvarar de ledamöter som utsetts av regeringen samt att aktieägarintresset i huvudsak skulle representeras genom resten av styrelseposterna. Den nuvarande styrelsens två funktioner, dels att leda det egna företaget, dels att utgöra ledningen för en koncern, delas nu i förslaget, vilket innebär att programföretagens styrelser får andra uppgifter än moderbolagets. Det finns ur den aspekten inga skäl att låta de olika styrelserna få likartad sammansättning. Andra kriterier måste vara avgörande när styrelseledamöterna i programföretagen utses. De bör inte i första hand representera intressen utanför . Ledamöterna bör i stället utses med utgångspunkt i deras personliga kvalifikationer på det publicistiska, administrativa och konstnärliga området. Kvalifikationer som är värdefulla för programverksamheten och mera anpassade till de uppgifter som åvilar programföretagen. Styrelsen är enligt min mening alltför stor. Med hänsyn till detta vill jag föreslå att styrelsen enbart skall bestå av 9 ledamöter varav 2 personalföreträdare, som utses av moderbolagets styrelse på grund av vad ovan sagts. föreslog i sitt betänkande ett system med treåriga, rullande verksamhetsplaner som staten skall fastställa i samband med medelstilldelningen. Remissinstanserna är över lag eniga om att det statliga ettåriga budgetsystemet innebär avsevärda olägenheter för en verksamhet av typ med långsiktiga produktionsbeslut och åtaganden. Trots detta återfinns inget förslag om treåriga verksamhetsplaner i propositionen. Några invändningar i sak framförs dock inte utan motivet till att inte något sådant förslag läggs sägs vara det nuvarande samhällsekonomiska läget. Det är ett märkligt argument, eftersom ett system med rullande verksamhetsplaner ju på intet sätt innebär att statsmakterna fråntas möjligheterna att avgöra medelstilldelningen, tvärtom är det just detta som avses med ett Med hänsyn till de resonemang som förs i radioutredningen, vilka en enig remissopinion ställt sig bakom, föreslår jag att moderbolaget jämfört med propositionens förslag får ett ökat ansvar för planeringsverksamheten och får i uppdrag att inge förslag till treåriga verksamhetsplaner som får ta ställning till. I propositionen föreslås i radiolagens § 6 att de enskilda programföretagen skall ha ansvar för att sändningsrätten utövas opartiskt och sakligt. Således kan inte ett program eller programinslag balanseras av ett annat program som sänds i ett annat programföretag. Detta är en betydande skärpning av den ordning som gäller , en ordning som enligt min mening fungerat bra. Jag vill med utgångspunkt i de resonemang radioutredningen förde om behovet av en vidsträckt yttrandefrihet föreslå, att 6 § förslaget till ny radiolag ändras så, att lagens stadgande på denna punkt gäller programföretagen som en enhet. Vad gäller ändringen av 6 § radiolagen förutsätts att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext. fann att en grundläggande koordination av TV-programmen är nödvändig med hänsyn till publiken. Denna koordination måste ankomma på företagsledningen. Utredningen föreslog en modell för att öka samordningen mellan TV-kanalerna, dels en programmässig, dels en tidsmässig samordning. Som exempel på områden där en samordning är att föredra i stället för mångfald hänvisas till sport, religion, minoritetsprogram och musikteater. Många remissinstanser har också instämt i detta. Några förändringar av nuvarande regler för televisionens programverksamhet föreslås ej i propositionen utan i stället slås fast att grundförutsättningen med två i princip konkurrerande kanaler skall kvarstå. Utvecklingen har visat på behovet av en långtgående samordning då en renodlad kanalkonkurrens av de slag som i princip infördes genom beslut innebär mindre möjligheter till ämnesmässig bredd och täckning än i ett samplanerat system. Ledningen för TV-företaget bör härvid ges det övergripande ansvaret för att den samlade utbudsplaneringen utgår från en helhetssyn, som tar sikte på att publiken inte bara skall välja det redan välbekanta utan stimuleras att möta nya upplevelser, värderingar och kunskaper. VD för bör därvid få samma ansvar för den samlade programverksamheten som radiochefen har inom . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ge till känna vad som i motionen anförts om programföretagens styrelser, 2. att som sin mening ge till känna vad som anförts om treåriga verksamhetsplaner, 3. att som sin mening ge till känna vad som anförts om samordning av programverksamheten, 1977/78:1784 13 4. att ändra 6 § i regeringens förslag till radiolag, i enlighet med vad som anförts i motionen.