mot · G102522 · 1978-01-17 00:00:00 — av m. fl. om övergångstiden för höjning av aktiekapital beslöts att alla aktiebolag måste ha ett aktiekapital på . Bolag som bildats före fick anstånd till utgången av med att höja sitt aktiekapital till detta belopp. Genom riksdagsbeslut (prop. 1976/77:109, LU 1976/77:29) förlängdes övergångstiden för de äldre bolagen till utgången av . Bakgrunden till statsmakternas beslut att höja aktiekapitalets minimibelopp från . var att minimibeloppet hade varit oförändrat , att antalet små aktiebolag var ovanligt stort i jämfört med andra länder och att ett stort antal bolag drev verksamhet av ringa omfattning eller av sådan beskaffenhet att det inte var fråga om egentlig näringsverksamhet. Det stod också klart att den huvudsakliga anledningen till många bolagsbildningar var att få fördelar vid beskattningen. Dessutom hade möjligheten att bilda små aktiebolag i viss utsträckning utnyttjats systematiskt för att försvåra skattekontroll och undkomma skatteindrivning. En annan effekt av den låga minimigränsen för aktiekapitalet var att många bolag efter en kort verksamhetstid gick i konkurs med alla de svårigheter detta innebar inte minst för de anställda. Mot nu angiven bakgrund fastslogs som allmänt krav att de som stod bakom ett företag och skulle svara för rörelsen måste kunna uppfylla sina förpliktelser mot de anställda, det allmänna och andra borgenärer. Med hänsyn härtill och till att aktieägarna inte hade något personligt ansvar för bolagets förbindelser måste krävas att aktieägarna gjorde en betydande kapitalinsats. Var en företagare inte beredd eller i stånd till att göra en sådan kapitalinsats borde han enligt motiven till lagändringen inte tillåtas att använda aktiebolagsformen utan borde i stället vara hänvisad till någon annan företagsform där han personligen svarade för företagets förbindelser. Det var alltså en klart uttalad avsikt från statsmakternas sida att ett stort antal aktiebolag skulle avvecklas till följd av höjningen av minimikapitalet. De nya bestämmelserna om lägsta tillåtna aktiekapital kunde inte tillämpas omgående på de redan befintliga aktiebolagen. En viss övergångstid var nödvändig. Skälet till att övergångstiden gjordes så pass lång som var att det för en del företagare kunde vara svårt att innan vissa skatterättsliga frågor hade lösts ta ställning till om aktiekapitalet skulle höjas eller om bolaget i stället borde avvecklas och rörelsen fortsättas i annan företagsform. Men anledning av motionsyrkanden om en längre övergångstid än framhöll utskottet (LU 1973:41 s. 10) att det var angeläget att den otillfredställande ordningen med två typer av aktiebolag - såvitt avsåg reglerna om aktiekapitalets minimibelopp - inte bestod längre än vad som var oundgängligen nödvändigt. Utskottet ansåg att den föreslagna femårsfristen utgjorde en lämplig avvägning mellan de olika intressen som gjorde sig gällande på detta område. I proposition till föreslog emellertid regeringen att övergångstiden för de äldre bolagen skulle förlängas till utgången av . Regeringen anförde inte några godtagbara skäl för en sådan förlängning, varför vi från socialdemokraternas sida motsatte oss förslaget. Den borgerliga majoriteten genomdrev dock beslutet. har regeringen vidtagit en del åtgärder som i varje fall antyder en viss vilja att bekämpa den allt allvarligare ekonomiska brottsligheten i landet. Mot denna bakgrund och då dessa småbolag ofta används i samband med skatteflyktstransaktioner och i andra fall av ekonomisk brottslighet, vill vi på nytt aktualisera frågan om övergångstiden för ifrågavarande aktiebolag för att därmed ge tillfälle att ändra sitt beslut från . Vi föreslår sålunda att övergångstiden för de äldre bolagen med för lågt aktiekapital bestäms till den ursprungligen fastställda, alltså utgången av . Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att övergångstiden för bolag, vars aktiekapital inte uppgår till , bestäms till utgången av . () () () () () () () ()