mot · G1021429 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1429 av m. fl. om de samhällsekonomiska konsekvenserna av strukturförändringar inom näringslivet Strukturomvandlingen och konjunkturella problem inom näringslivet har inneburit svåra problem för stora delar av näringslivet. De mest utsatta branscherna är t. ex. teko-, stål- och varvsindustrierna. Kraftfulla insatser har gjorts för att trygga sysselsättningen, och arbetslösheten har därigenom kunnat hållas på en vid internationell jämförelse låg nivå. Nedläggningar och företagsfusioner har emellertid inte kunnat undvikas, främst beroende på den långa och djupa internationella lågkonjunkturen. De problem som vi nu upplever inom näringslivet är emellertid också en effekt av den koncentrationsinriktade näringspolitik som bedrevs av den socialdemokratiska regeringen. De större företagen gynnades i olika avseenden i förhållande till de mindre företagen. Koncentrationen i näringslivet stimulerades bl. a. genom flyttning av arbetskraften. De åtgärder som bedömdes vara företagsekonomiskt lönsamma genomfördes, medan den samhällsekonomiska problematiken lämnades åsido. Det är därför mycket tillfredsställande att notera den ändrade inriktning för näringspolitiken som aviserats med en strävan mot en mer decentraliserad näringsstruktur, betoningen av den yrkesmässiga rörligheten inom arbetskraften i stället för de geografiska, de kraftiga regionalpolitiska satsningarna m. m. För den framtida näringspolitikens utformning måste det emellertid vara av stor betydelse att ha tillgång till mått och kriterier för en bedömning av de sociala och ekonomiska konsekvenserna av vad företagsfusioner, nedläggningar, flyttningar av arbetskraft etc. har betytt från såväl samhällets som de enskilda människomas synpunkt. För att skapa ett bättre underlag för bedömningar som tar hänsyn till de totala effekterna av strukturförändringar inom näringslivet för samhälle och individer torde en väg vara att försöka göra en utvärdering av de sociala och ekonomiska följderna. Ett lämpligt studieobjekt skulle tekoindustrin kunna vara. Vilka kostnader för samhället innebär halveringen av antalet sysselsatta och minskningen med ca 800900 produktionsenheter inom industrin ? Vilka vinster eller kostnader innebär t. ex. statliga beställningar utomlands av tekovaror för samhället totalt sett? Vad blir de ekonomiska konsekvenserna för samhället när konkurrensen från utlandet blir övermäktig för den inhemska textilindustrin etc. Ett annat lämpligt studieobjekt skulle stålindustrin kunna vara med tanke på de strukturförändringar som oundgängligen tycks nödvändiga. Enligt vår mening bör därför en beredning tillsättas med uppgift att försöka utarbeta ett program för forskning kring de samhällsekonomiska konsekvenserna i vid mening av strukturförändringar. En sådan vetenskaplig utvärdering skulle givetvis kunna läggas upp på flera sätt. Ett alternativ är att försöka göra en uppdelning i olika faktorer som påverkar den totala samhällsekonomiska kalkylen. Exempelvis kan man försöka göra en jämförande studie av de företagsekonomiska kontra de samhällsekonomiska konsekvenserna av strukturförändringar. För att få en rättvisande jämförelse torde det vara lämpligt att dels göra en kartläggning av de direkta ekonomiska insatserna i branschen från samhällets sida, dels en beräkning av de indirekta följdkostnaderna för samhället i form av exempelvis arbetslöshetsunderstöd, flyttningsbidrag osv. En sådan uppdelning skulle bl. a. kunna ge underlag för en total bedömning av hur lönsamt strukturförändringar är. Vidare bör man i detta sammanhang även pröva möjligheterna att göra en jämförelse mellan samhällets kostnader i miljöhänseende för storföretag resp. småföretag förslagsvis i form av case-studies effekterna av användning av tekniska hjälpmedel avsedda för stordrift på små enheter m. m. Effekterna av immateriell karaktär, såsom exempelvis sönderbrutna sociala mönster och försämrad livsmiljö, måste även uppmärksammas och vägas in vid en slutlig utvärdering av strukturförändringar. Det finns redan nu användbara undersökningar tillgängliga kring arbetsmarknadsbetingade flyttningar som påvisar att konsekvenserna av sådana flyttningar ekonomiskt gynnar storföretagen i koncentrationsområden, medan den totala samhällsekonomiska kalkylen pekar på förlust för samhället. För de enskilda individerna visar undersökningarna på ett marginellt tillskott i den disponibla inkomsten som knappast väger upp försämrade sociala och miljömässiga förhållanden. Det är givet att en undersökning kring strukturomvandlingens konsekvenser kan ges många olika inriktningar. Den ovan förda diskussionen pekar bara på några tänkbara alternativ. Enligt vår mening skulle en vetenskaplig utvärdering av de samhälleliga konsekvenserna ge en fördjupad kunskap om hur samhällets insatser bör utformas för att ge den bästa sociala och ekonomiska effekten för såväl samhället som de enskilda individerna. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en beredning tillsätts med uppgift att utarbeta ett forskningsprogram kring de samhälls ekonomiska konsekvenserna av strukturförändringar i näringslivet. () ()