mot · G102890 · 1978-01-24 00:00:00 — av och om utlokaliseringen av SIFU, m. m. näringsliv domineras helt av tekoindustrin, och även om strukturomvandlingen medfört att tekoindustrin kraftigt minskat så är den fortfarande helt dominerande i bygdens näringsliv. Ingen annan av landets A-regioner har ett så ensidigt näringsliv som Boråsregionen. Från regionalpolitisk synpunkt medför situationen i huvudsak två stora problem forSjuhäradsbygden. Dels är det fråga om ensidigheten i näringslivet, dels att inriktningen av näringslivet är baserat på en starkt tillbakagående näringsgren. De påtagliga följderna av denna situation är att valfrihet i yrkesvalet, tryggheten i anställningen och inkomstutvecklingen blir otillfredsställande. Någon konkurrens om arbetskraften har tidigare inte förekommit. med ökat antal ungdomar som har gymnasieutbildning har förändrat bilden. Man kan nu märka en markant utflyttning av ungdomar från regionen, som antalet åldringar ökar. En jämförelse av industrins timlöner inom landets 25 A-regioner, i vilka primära centra ingår, visar att har det sämsta löneläget för såväl män som kvinnor. Andelen tjänstemän i industri är låg,jämfört med landet i övrigt, vilket beror på att tekoindustrin generellt sett har en låg andel tjänstemän. Tekoindustrins dominans innebär att variationer i konjunkturen snabbt påverkar hela regionen. Invandrararbetskraften har fungerat som en säkerhetsventil för bygdens arbetsmarknad. Arbetslöshetsstatistiken säger därför inte hela sanningen, denna måste kompletteras med bl. a. uppgifter om immigration och emigration för att problemen på arbetsmarknaden klart skall framträda. var nettoutflyttningen från drygt 2 400 invandrare. Arbetsmarknadsproblemen har till viss del klarats genom utflyttningen av utländska medborgare, men numera är det de mer bofasta invånarna som drabbas. Valfriheten kan till viss del nås genom avflyttning om man är ung och välutbildad. Flertalet av tekoindustrins anställda är i allmänhet äldre eller invandrare med låg skol underbyggnad. För dessa grupper finns inte heller sysselsättning på andra orter att tillgå. Antalet anställda i tekoindustrin är fortfarande så stort att även en mindre procentuell nedgång medför att en stor mängd anställda måste sluta sitt arbete. Enligt en utredning, verkställd av i , kommer produktivitetsutvecklingen inom tekoindustrin att under den kommande femårsperioden vara . Detta innebär för del att 1 400 färre anställda kan producera samma kvantitet som föregående år. Enligt prognosen medför detta 7 000 färre sysselsatta inom . Nedgången har dock gått snabbare än beräknat i sina prognoser. Särskilt under föregående år - 1977 - har en rad företag lagts ned eller minskat antalet sysselsatta, exempelvis , Eiser, ,Gefa, Kamgarn, E.V. Just m. fl. Men nedläggningar och inskränkningar begränsas inte enbart till tekoföretagen, utan även andra branscher är hårt drabbade. Företag som Sandwalls bryggeri, ett flertal företag inom trä- och sågverksindustrin som särskilt har berört småorterna samt en rad andra företag har endera anställningsstopp eller varslat om avskedanden. Läget är ytterligt bekymmersamt; något som också dagssituationen ger belägg för. Driftinskränkningar, företagsnedläggelser och omstruktureringar kännetecknar dagssituationen för tekoindustrier. Sysselsättningen har också minskat väsentligt genom naturlig avgång. I kommun har antalet anställda i tekoindustrin minskat med över 6 000. Enbart vid i har sysselsättningen minskat med ca 1 600 . Förslaget om en statlig TEKO-koncern, som det är utformat i regeringens proposition 1977/78:73, kommer att medföra att ytterligare bortåt 1 000 arbetstillfällen försvinner i kommun. Den snabba nedgången inom tekobranschen har således allvarligt påverkat sysselsättningen i , eftersom denna industri i så hög grad är koncentrerad till kommunerna i södra delen av . Av den förvärvsarbetande befolkningen i länsdelen var följande procentandelar sysselsatta inom tekobranschen: Samtliga dessa arbetstillfällen kan sägas vara i fara om regeringen inte nu bestämmer sig för hur stor del av tekoindustrin som skall behållas på grundval av sysselsättnings- och regionalpolitiska bedömningar och på grund av beredskapsskäl. Det är dessutom nödvändigt att det sker en betydande förstärkning av regionens näringsliv och att insatser snabbt sätts in om inte Boråsregionen skall drabbas av massarbetslöshet, utflyttning och tillbakagång. Bygden har en utomordentlig industriell tradition som det finns all anledning att bygga vidare på. Dessutom skulle det vara en stor kapitalförstöring om inte redan gjorda investeringar i och övriga sjuhäradskommuner skulle tas till vara genom att sysselsättningen och befolkningsutvecklingen fåren gynnsammare utveckling. I exempelvis kommun finns ett stort bostadsbestånd av nyproduktion, men antalet outhyrda lägenheter är betydande på grund av stagnation och utflyttning från kommunen. Trots de regionalpolitiska insatser som kommit till stånd genom medverkan från den dåvarande socialdemokratiska regeringen, genom lokaliseringslån, ianspråktagande av investeringsfondsmedel, utlokalisering av statlig verksamhet osv., har inte näringslivsstrukturen ändrats i tillräckligt hög grad. Vi anser därför att det behövs ytterligare regionalpolitiska insatser för att tillföra Boråsregionen industriell verksamhet, dels för att få en bättre differentiering till stånd, dels för att trygga sysselsättningen för de tusentals personer som riskerar att avskedas inom tek obransch en. Även den borgerliga regeringen tycks ha insett situationens allvar genom att , och kommuner numera har införts i den s. k. grå zonen. Tekoindustrins omstrukturering friställer en betydande andel av arbetskraften, vilket ställer stora krav på utbildning som ett medel att underlätta den berörda arbetskraftens anpassning till arbetsmarknaden. Boråsregionens lågt differentierade näringsliv med liten andel förvärvsarbetande inom offentlig förvaltning och andra tjänstesektorer samt inom undervisningen har medverkat till en kraftig utflyttning av framför allt yngre välutbildad arbetskraft. För att erhålla större valfrihet på arbetsmarknaden och därmed en mer balanserad befolkningsutveckling är statliga lokaliseringar och en utbyggnad på utbildningssidan av största betydelse. Det kan därför noteras att det är synnerligen värdefullt att från kommer att vara högskoleort och att provningsanstalten förlagts till . Regeringen står också fast vid beslut om en utlokalisering av SIFU till . Det är nämligen av stor betydelse att den i och regionen så låga tjänstesektorn får det tillskott av tjänster som SIFU-utlokaliseringen innebär. , liksom hela , tillförs dessutom värdefull företagsservice inom nära räckhåll, vilket bör öka möjligheterna för en bättre utveckling. Vi föreslår därför att utflyttningen av SIFU inte ytterligare förhalas och hemställer att uttalar att utlokaliseringen av SIFU påskyndas samt att riksdagsbeslutet att förlägga huvuddelen av SIFU:s verksamhet till fullföljs. Det är också angeläget att tillförs ytterligare utbildning och att den får en sådan inriktning att den främjar en etablering av nya branscher genom tillgång på välutbildad arbetskraft. Arbetsmarknadsutbildningen bör ökas kraftigt på grund av väntad nedgång inom tekoindustrin med friställningar som följd. Vi finner det därför nödvändigt att det nya , för vilket projektering pågår, kommer att byggas med det snaraste. Detta är också angeläget med tanke på den höga byggarbetslösheten i och . Vid bedrivs försöksverksamhet med yrkesteknisk högskola med en konfektionsteknisk linje. Omstruktureringen av näringslivet medför ett behov av högre utbildning även inom andra områden, och det är framför allt på verkstadssidan som en satsning bör ske. att beslutar att försöksverksamheten med yrkesteknisk högskola i kompletteras med en verkstadsteknisk linje. Det är också av stor sysselsättnings-och regionalpolitisk betydelse att övrig utbildning inom högskolans ram byggs ut. I samband med propositionen 1975/76:89 hemställde vi om en utbyggnad av förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i . På grund av den kraftiga utbyggnaden på barnomsorgssidan i länets kommuner finns det en stor efterfrågan på välutbildad personal. Vi anser det också värdefullt att ta till vara den tillgång på handledare och praktikplatser som finns i och sjuhäradskommunerna, som haft relativt väl utbyggd barnstugeverksamhet i förhållande till de flesta andra kommuner. Vi anser fortfarande att en utbyggnad av förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i är ett av de medel som kan användas för att öka sysselsättningert och få en välkommen strukturförändring till stånd. Vi hemställer därför att uttalar att förskollärar- och fritidspedagogutbildningen utökas i . Sysselsättningen inom länsdelens byggnadsverksamhet är alarmerande, och det finns starka skäl som talar för en ytterligare nedgång . Bostadsbyggandet har så gott som helt stagnerat i på grund av det stora överskottet av hyresbostäder. Sysselsättningsskapande åtgärder måste sättas in för att öka sysselsättningen framför allt för äldre, lokalt bunden byggarbetskraft. Även på detta område behövs statliga insatser, och det finns t. ex. ett behov av nya lokaler för statlig verksamhet i . Framför allt gäller detta som inryms i gamla och otidsenliga lokaler. beslutade att en ny högskolebyggnad skulle uppföras i . Vi finner det därför angeläget att projekteringen påskyndas och att nybyggnationen kommer till stånd med det snaraste. I en annan framställning har vi aktualiserat uppförandet av ett ekofritt rum i anslutning till statens provningsanstalt; en verkställighet av den här föreslagna byggnationen skulle ge åtskilliga arbetstillfällen för byggarbetskraften. Vi hemställer att beslut om att en högskolebyggnad i bör uppföras med det snaraste verkställs. Det är också angeläget att beredskapen är god då det gäller väg- och anläggningsarbeten. Riksvägarna i läns södra del tillhör de mest eftersatta i landet. Detta gäller i hög grad mellan och . Enligt en utredning som i verkställt är sannolikt den riksväg i landet som har den sämsta standarden. Den tunga trafiken och pendlingstrafiken på vägen är omfattande och har ökat betydligt i omfattning, inte minst på grund av skogsägarnas fabrik i . Enligt nuvarande planering kommer denna väg att byggas om först . Det finns starka både trafikpolitiska, regionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska skäl att få en utbyggnad i snabbare takt. Vi anser därför att det bör ske ett tidigareläggande av ombyggnaden av , a. av sysselsättningsskäl. Vi hemställer därför att tidigareläggs i planeringen. Företagareföreningarna spelar en viktig roll när det gäller att förbättra utvecklingsmöjligheterna förde mindre och medelstora företagen. har totalt 16 anställda, varav 5 är placerade vid lokalkontoret i och de övriga i . Även om nu företagareföreningarna i enlighet med förslaget i propositionen 1977/78:40 ombildas och får stiftelseform samt delvis nya uppgifter i näringspolitiken, så kvarstår kravet om en utökad verksamhet i den . Eftersom det finns ett mycket stort behov av service, rådgivning, information m. m. till de många mindre företagen i denna del av länet, bör verksamheten i förstärkas med ytterligare tjänster. Vi föreslår därför att det sker en utbyggnad av verksamheten i och att regeringen ställer särskilda medel till förfogande för att finansiera en sådan förstärkning. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att uttalar att utlokaliseringen av SIFU påskyndas och att beslutet att förlägga huvuddelen av SIFU:s verksamhet till fullföljs, 2. att uttalar att lokalkontoret vid i förstärks med ytterligare tjänster samt att regeringen ställer särskilda medel till förfogande för att finansiera en sådan förstärkning.