mot · G102244 · 1978-01-10 00:00:00 — av m. fl. om gymnasial utbildning av fiskare De flesta yrkesgrupper i samhället har möjlighet till yrkesutbildning. Gymnasieskolan tillgodoser till stor del detta behov. Fiskaryrket hör till undantagen i detta sammanhang. Viktiga Förändringar sker f. n. i vad gäller förutsättningarna för svenskt fiske. Näringen har varit föremål för statlig utredning. Resultaten av de överläggningar som pågårom uppdelning av haven i ekonomiska zoner är inte helt klara men det mesta tyder på att för vidkommande tyngdpunkten i det svenska fisket kommer att förskjutas till . Vid sekelskiftets början inträdde en markant förändring av det svenska fisket. Man övergick då alltmera från öppna till däckade båtar. Maskiner med allt större effekt fick ersätta de tidigare urgamla framdrivningsmetoderna med segel och åror. Andra och avlägsnare fångstplatser kunde uppsökas och fiskemetoderna förbättrades. Under har utvecklingen inom fiskerinäringen i stor utsträckning varit inriktad på tekniska hjälpmedel. Det gäller såväl navigation av fartygen som möjligheterna att öka fångsterna till lägsta kostnad. Helt naturligt har den ökade mekaniseringsgraden inom fisket i grunden förändrat dess ekonomi. Detta har medfört krav på ökade kunskaper. Fisket har blivit en näring som av sina utövare kräver omfattande kunskaper i bl. a. navigation, Fisketeknik och handhavande av tekniskt komplicerade hjälpmedel. Det allt intensivare fisket ställer också krav på bl. a. ökade kunskaper i bl. a. fiskets biologi och rättsregler. Därtill kommer behovet av ökade kunskaper om fiskråvarans skötsel med hänsynstagande till olika konsumentgruppers och avnämares speciella önskemål och behov. Den ökade mekaniseringsgraden inom fiskerinäringen har givetvis medverkat till en omfattande rationalisering som inte minst avspeglas i nedgången i antalet fiskare. har sålunda antalet yrkesfiskare i landet minskat från omkring 16 000 till ca 5 1973. Mängden fångad fisk uppgick enligt betänkandet Fiskerinäringen (SOU 1977:74) till . Värdet av den landade fisken var 270 milj. kr. har en betydande nettoimport av fisk och Fiskprodukter. Nämnda betänkande anger att exporten uppgår till ett värde av 180 milj. kr. medan importen värderas till 716 milj. kr. Fisket har spelat en väsentlig roll i näringsliv. har näringens omfattning - räknat i anta! sysselsatta - efter hand minskat. Av Blekingeutredning - en tidig föregångare till våra dagars länsplanering - framgår att fisket sysselsatte nära 1 600 personer . Enligt fiskeriinventering hade antalet det året minskat till ca 350 personer. Trots den kraftiga minskningen av antalet sysselsatta har fångstmängden i stort sett varit oförändrad. Omkring fisk ilandförs i . Värdet härav kan i dagens penningvärde beräknas till ca 25 milj. kr. Det starkt ökade kravet på yrkeskunnande inom fisket har inte alls, såsom är fallet inom andra näringsgrenar, medfört att utbildningen efter hand byggts ut. Osökt går tanken till jämförelse med de areella näringarna jord- och skogsbruk med sina synnerligen väl utvecklade skolsystem. Fiskerinäringen har fått klara sig med kortare kurser i skilda, till fisket hörande ämnen, som navigation och motorskötsel. I övrigt har utbildningen huvudsakligen skett efter regeln "att lära inom yrkeslivet. Den unge fiskaren har han aktivt deltagit i yrkeslivet fått elementära kunskaper, vilka sedan byggts på, ofta genom självstudier. Även om många fiskare på detta sätt skaffat sig gedigna kunskaper kan det inte utslutas att den långt drivna specialiseringen och rationaliseringen omöjliggör denna förmedling av kunskaper från de äldre till de yngre. Det har omvittnats att brist råder på yrkeskunniga fiskare. Vissa moment, exempelvis lagning av garn m. m., överlåts i många fall till äldre fiskare som håller på att lämna det aktiva yrkeslivet. Avsaknaden av utbildningsvägar för fiskare medför uppenbara risker för en näring som landet är och kommer att vara beroende av för sin försörjning. Det är också ett rättvisekrav att fiskerinäringen får en utbildning efter samma principer som räder inom andra närings- och yrkesområden. Frånvaron av skolmässiga utbildningsvägar för fiskare synes ha hämmat utvecklingen av fiskets organisationer vilket är till men för den enskilde yrkesutövaren, dennes organisation och samhället. I finns en väl fungerande gymnasieskola - som resursmässigt står väl att ombesörja en fiskareutbildning. Vi föreslår därför att utbildningen lokaliseras till och att huvudmannaskapet för verksamheten läggs under skolstyrelsen i kommun. 1 fråga om de praktiskt inriktade delarna av utbildningen, i den del som avser övning ombord på fiskefartyg, utgår vi från att den betydande kapacitet i fråga om fiskefartyg, som finns i såväl som , skall kunna utnyttjas. För undervisningen i navigation krävs en omfattande och dyrbar utrustning, som helt saknas inom . Genom samarbete med Örlogsskolor är det emellertid möjligt att få tillgång till undervisning med där befintlig fullt modern utrustning. Därigenom ges möjlighet till utbildning fram till skepparexamen. Verksamheten bör omfatta en tvåårig gymnasieutbildning av fiskare. Möjligheterna till en större överensstämmelse med tim-och kursplan för gren med inriktning mot fartygsteknik av tvåårig drift- och underhållsteknisk utbildning bör därvid självklart kunna prövas. Även i detta fall har i den grundläggande utrustningen. tillsattes på initiativ av i en arbetsgrupp i vilken ingått representanter för , , , länsskolnämnden samt fiskenämnden i . Den omfattande utredning som arbetsgruppen gjort har utmynnat i ett väl genomarbetat förslag till gymnasial utbildning för fiskare, som presenterades . Utbildningen bör förläggas till och med beräknad start . Med anledning av det ovan anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående gymnasial utbildning av fiskare i . () KARL-A. () () HANS () HANS ()