ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021451 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om införande av en särskild strukturavgift I den socialdemokratiska partimotionen om den ekonomiska politiken föreslår vi bl. a. att en särskild avgift - strukturavgiften - skall införas på företagens lönesumma fr. o. m. . Avgiften skall bidra till finansieringen av den av oss föreslagna strukturfonden och övriga insatser för att förstärka vårt lands produktionsförmåga och konkurrenskraft. Avsikten är således att dessa medel i sin helhet skall överföras till näringslivet i form av ett ökat stöd till i första hand den konkurrensutsatta sektorns investeringar. Avgiften föreslås utgå med 2 96 men bör för att förenkla de administrativa rutinerna beräknas till 1 96 för hela årets lönesumma. Detta innebär att den höjer företagens arbetskraftskostnader med ca 0,7 96 för . Statsinkomsterna beräknas öka med /79 till följd av detta förslag. I avvaktan på att närmare erfarenheter vunnits av bl. a. strukturfondens verksamhet föreslås nu att avgiften blir tidsbegränsad och endast utgår l . Vi vill även påpeka att detta vårt förslag innebär att de totala socialförsäkrings- och arbetsgivaravgifterna inkl. den nya strukturavgiften kommer att vara 2 96 lägre i det inre stödområdet än i riket i övrigt. Detta innebär dock inte att vi accepterat tanken på att använda en differentiering av arbetsgivaravgiften som ett medel i regionalpolitiken. Vi avstår emellertid från att framföra förslag om en återställd avgift i avvaktan på ställningstagande till företagsskatteberedningens förslag. Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändiga författningsförslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att en särskild strukturavgift tas ut () () perioden 1 juli 1978-31 december () () () () ()
mot · G1021452 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjning av radpriset för tippning Priset för tippning är fr. o. m. per rad. Därav går direkt till staten som radskatt. Av återstoden skall hälften fördelas bland vinnarna och högst 22,5 96 disponeras för bolagets omkostnader. På budgetens inkomsttitel redovisas dels överskottet av AB Tipstjänsts verksamhet, dels den av beslutade radskatten. Det finns skäl att nu höja radpriset. Vi föreslår att radpriset höjs med till per rad fr. o. m. . Av den föreslagna höjningen bör gå direkt till staten som radskatt. Av återstoden av höjningen bör fördelas bland vinnarna och redovisas av AB Tipstjänst som överskott och därmed tillföras budgetens inkomstsida. Därmed kommer inkomsttiteln att tillföras ytterligare 120 milj. kr. Bland vinnarna kommer ytterligare 80 milj. kr. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi 1. att beslutar att radskatten skall höjas med per rad till per rad fr. o. m. , 2. att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående radpris och höjd utdelning till vinnarna. () () () () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G1021454 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1454 av m. fl. om höjning av den årliga fordonsskatten för traktorer m. m. beslutade om en höjning av fordonsskatten för bilar och motorcyklar med 75 96 fr. o. m. . Däremot skedde ingen höjning för traktorer, lastbilar och andra skattepliktiga fordon. Vi socialdemokrater ansåg att man vid en skattehöjning på detta område inte skulle undanta näringslivet utan låta höjningen omfatta alla fordonsslag. Vi vidhåller denna uppfattning och föreslår att den årliga fordonsskatten höjs med 40 96 för traktorer, lastbilar och övriga skattepliktiga motorfordon. Detta innebär ökade statsinkomster /79 på ca 280 milj. kr. För bilar och motorcyklar bör gällande skattesatser vara oförändrade. Vi hänvisar i övrigt till den socialdemokratiska partimotionen om den ekonomiska politiken, där vi samlat redogör bl. a. för våra förslag om inkomstförstärkningar på budgeten. Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändiga författningsförslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att den årliga fordonsskatten höjs med 40 96 för traktorer, lastbilar och andra skattepliktiga motorfordon än bilar och motorcyklar. () () () () () HANS () () () () () () () ()
mot · G1021456 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1456-1462 av m. fl. om avdrag för företagens forsknings- och utvecklingsarbete och höjning av inkomstskatten för företag I den socialdemokratiska partimotionen om näringspolitiken har vi bl. a. lagt fram ett program för en kraftigt ökad forsknings- och utvecklingsverksamhet inom den svenska industrin. I detta program ingår kraftigt förhöjda avdrag för forsknings- och utvecklingskostnader i företagen. Således föreslås företagen få göra ett extra avdrag för den del av forsknings- och utvecklingskostnaderna som överstiger den genomsnittliga nivån för godkända sådana avdrag . Vid beräkningen av den ökade forskningsvolymen bör en schablonmässig reducering med hänsyn till inflationen göras, så att det hundraprocentiga avdraget endast kommer att gälla volymmässiga ökningar. De föreslagna reglerna bör träda i kraft . Vidare föreslås att det nu gällande tioprocentiga avdraget fördubblas till ett tjugoprocentigt avdrag. Även denna höjning bör gälla . Avdraget för beräknas med nuvarande regler uppgå till 361 milj. kr. Med de föreslagna nya reglerna skulle - med antagande om en kraftig ökning av forsknings- och utvecklingsvolymen i företagen - avdragen kunna beräknas uppgå till närmare 900 milj. kr. Det inkomstbortfall som de ökade avdragen beräknas medföra i fråga om skatteinkomster bör kompenseras genom motsvarande höjning av inkomstskatten för företag. För att finansiera den föreslagna ökningen av forsknings- och utvecklingsavdragen bör därför den statliga inkomstskatten för aktiebolag m. fl. höjas från 40 till 45 96 och för ekonomiska föreningar m. fl. För de företag som inte helt eller delvis kan utnyttja avdragsmöjligheter bör - i likhet med vad som gäller för de särskilda investeringsavdragen särskilda bidrag kunna utgå. Bidraget bör utformas med hänsyn till skatteeffekten, dvs. utgå med 45 resp. av de godkända kostnaderna. Den totala bidragssumman bör begränsas till . per företag och år och endast utgå till företag som haft avdragsgilla kostnader för forsknings- och utvecklingsarbete . Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till den socialdemokratiska partimotionen om näringspolitiken och till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar godkänna de riktlinjer för förbättrat stöd till företagens forsknings- och utvecklingskostnader genom 1 1977/78. avdrag vid beskattningen och bidrag vilka föreslås i motionen, 2. att till Särskilda bidrag lill företagens forsknings- och utvecklingsarbete för /79 under åttonde huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag av , 3. att beslutar att den statliga bolagsskatten fastställs till 45 96 för aktiebolag m. fl. och 36 96 för ekonomiska föreningar m. fl. fr. o. m. . () () () () () () () HANS () () () () () () () ()
mot · G1021457 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. Under hänvisning till vad som anförts i vår partimotion 1977/78:41 om inflationsskydd för inkomstskatteskalan, m. m. och i vår partimotion 1977/ 78:654 om den ekonomiska politiken föreslår vi att någon indexreglering av skatteskalorna inte införs utan att de för gällande inkomstskatteskalorna t. v. förutsätts gälla i avvaktan på att närmare klarhet vunnits om den samhällsekonomiska utvecklingen och om behandlingen av bl. a. förslagen skatteutrednings betänkande. Därmed ökar statsinkomsterna för /79 med ca . Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändiga författningsförslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att indexreglering av statsskatten inte skall () () införas fr. o. m. . () () () HANS () () () () () () () ()
mot · G1021458 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjning av förmögenhetsskatten I den socialdemokratiska partimotionen om den ekonomiska politiken (1977/78:654) föreslår vi en engångshöjning av förmögenhetsskatten under /79. Vi vet att många löntagare kommer att få en minskning i sina disponibla realinkomster . Som den borgerliga regeringen försatt landet ställs nu krav på uppoffringar från stora grupper. Det är då viktigt att bördorna inte bara bärs av löntagarna utan självfallet också av kapitalägarna. Vi föreslår därför en engångshöjning /79 av förmögenhetsskatten. Förslaget innebären 30-procentig höjning av skatten. Eftersom vårt förslag innebär höjd förmögenhetsskatt t. o. m. och förmögenheterna redovisas bör skattehöjningen rent tekniskt tas ut så att skattesatserna förhöjs vid 1979 och taxeringar. Om förmögenheterna väsentligt har ändrats kan detta anges särskilt i deklarationen och hänsyn härtill tas vid taxeringen. Den föreslagna höjningen av förmögenhetsskatten beräknas öka statsinkomsten med 250 milj. kr. Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändiga författningsförslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att en förhöjd förmögenhetsskatt skall utgå under /79. () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G1021460 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om servering av alkoholhaltiga drycker i personalmatsal I den av beslutade alkohollagen, kapitlet Tillståndsfrågor, 34 §, föreskrivs som huvudregel att servering av alkoholdrycker får ske endast om tillstånd har meddelats. Detta innebär således att även s. k. personalmatsalar måste inneha tillstånd för ölförsäljning. I den lokal där ölförsäljning är tillåten får inte starkare drycker förvaras eller förtäras enligt 56 § gällande Förvarings- och förtäringsförbud. I praktiken innebär detta att vid en intern personalfest kan inte vin eller starkare drycker förtäras om personalfesten hålls t. ex. i företagets matsal. Ett tillägg bör därför göras till paragraf 56, med följande lydelse: Denna bestämmelse gäller för s. k. personalmatsalar och militära mässar endast under ordinarie arbetstid. I beaktande av ovanstående hemställs att måtte besluta att tillägg görs till 56 § i Lagen om handel med drycker med följande lydelse: Denna bestämmelse gäller för s. k. personalmatsalar och militära mässar endast under ordinarie arbetstid. () ()
mot · G1021461 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om översyn av det skattepliktiga varuområdet för den särskilda varuskatten på choklad och konfektyrer En väsentlig utbyggnad av de svenska punktskatterna ägde rum under . När den särskilda varuskatten på choklad- och konfektyrvaror 1941, som ett led i denna utbyggnad avlöste en införd industrisockerskatt, var utgångspunkten vid fastställandet av varuområdet främst att varorna hade karaktär av sötsaker. Denna bestämning av varuområdet har i stora drag sedan varit oförändrad, om man bortser från att skatten på glass avvecklades 1963. När skatten infördes var alltså sötsakerna de fabriksprodukter som dominerade vad man kan kalla mellanmålsprodukterna. förekommer emellertid ett rikhaltigt sortiment av andra produkter inom kioskhandeln, vilka utan att vara belagda med särskild varuskatt kan sägas direkt konkurrera med sötsakerna. Dessa varor, som till stor del kan sammanfattas under begreppet snacks, utgörs av exempelvis rostade jordnötter, rökta mandlar, potatischips, ostbågar, bisquits och wafers m. m. Med hänsyn till att tidigare beslutat att den särskilda varuskatten på choklad- och konfektyrvaror skall bibehållas, är det från konkurrenssynpunkt angeläget att alla varor som kan sägas konkurrera med de nu beskattade sötvarorna såvitt möjligt förs in under denna beskattning. Den pågående punktskatteutredningen skall inte pröva någon utvidgning av beskattningen, och det är därför lämpligt att utredningen får i uppdrag att skyndsamt verkställa en översyn av det skattepliktiga varuområdet i enlighet med vad ovan anförts. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att punktskatteutredningen får i uppdrag att skyndsamt utarbeta förslag till sådan utvidgning av den särskilda varuskatten som ovan förordats. () () () () () () () i
mot · G1021462 · 1978-01-25 00:00:00 — om de disciplinära påföljderna för advokat Vid enstaka tillfällen har det hänt att advokat så åsidosatt sina yrkesplikter att han uteslutits ur . Denna åtgärd har som regel väckt stor uppmärksamhet i massmedia. Att ett övertramp av någon av samfundets ledamöter väcker sådan uppmärksamhet ger i sig belägg för att man faster stor vikt vid advokaternas redbarhet, självständighet och yrkesskicklighet. I samband med sådana händelser som vi ovan angett blir ibland disciplinära verksamhet föremål för diskussion och kritik. Enligt bestämmelser i 8 kap. skall tillsynen över advokatväsendet utövas av styrelse. Anförs klagomål mot en advokat hos styrelsen och finner styrelsen att en disciplinär påföljd kan komma i fråga, skall styrelsen hänskjuta ärendet till samfundets disciplinnämnd, som kan tilldela advokaten en disciplinär påföljd. Vederbörande advokat kan överklaga nämndens beslut i högsta domstolen. Den disciplinära verksamheten står under överinseende av justitiekanslern,som får del av alla beslut i disciplinärenden. Han har rätt att själv påkalla disciplinär åtgärd och att överklaga disciplinnämnds beslut i högsta domstolen. De disciplinära påföljderna är enligt uteslutning ur samfundet, varning och erinran. Uteslutning drabbar den sorn i sin verksamhet uppsåtligen gör orätt eller som eljest förfar oredligt, såvida inte mildrande omständigheter motiverar att påföljden stannar vid varning. Vidare sägs i lagen att den som eljest åsidosätter de plikter som åvilar honom som advokat må tilldelas varning eller erinran eller vid synnerligen försvårande omständigheter uteslutas ur samfundet. Spännvidden mellan de olika disciplinära åtgärderna är stor. En erinran eller varning behöver i sig inte innebära några nackdelar för vederbörande advokat. Det har också visat sig att en advokat kan tilldelas flera varningar, innan det blir aktuellt med en uteslutning ur samfundet. En sådan åtgärd är å andra sidan mycket ingripande och kan bli helt ruinerande för advokaten. Från allmänna synpunkter skulle det vara en fördel om man i disciplinärt hänseende hade möjlighet att meddela även annan påföljd, som vore mer ingripande än varning eller erinran men icke så ingripande som uteslutning, t. ex. suspension eller någon form av disciplinbot. En sådan påföljd skulle i vissa fall kunna ha en bättre effekt än varning eller erinran och bidra till att den allvarliga åtgärden uteslutning endast skulle behöva tillgripas undantagsvis. Enligt vår mening bör därför de disciplinära påföljderna bli föremål för översyn. Vi ifrågasätter även om den nuvarande handläggningen av disciplinärenden inom är acceptabel. På bör handläggningen frigöras från och överföras till statlig myndighet. Med stöd av det anförda hemställes att hos regeringen begäratt de disciplinära påföljder som kan meddelas advokat och formerna för handläggning av sådana ärenden blir föremål för översyn.
mot · G1021463 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1463-1468 av m. fl. om avlyssning av polisens radiosamtal m. m. Privat innehav av s. k. polisradio för att avlyssna polisens, med fleras interna kommunikationsradiotrafik har ökat kraftigt. Detta haren rad synnerligen negativa effekter. ex. inträffat att räddningsarbete vid bränder och trafikolyckor försvårats genom att nyfikna som fått kännedom om olyckan via polisradio sökt sig till platsen. Det som framför allt gör det angeläget att förhindra avlyssning är emellertid den kränkning av människors personliga integritet som sker genom att allmänheten kan ta del av de interna sändningarna. Namn och adress som gäller människor som misstänks för rattfylleri, lägenhetsbråk, barnmisshandel osv. blir var mans egendom. Det är oundviktligt att uppgifter av denna art förekommer i den interna trafiken. Det är också nödvändigt att man förhindrar - genom förbud mot privat innehav eller på annat sätt - att uppgifterna sprids till allmänheten. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om att åtgärder företas för att förhindra att privatpersoner kan ta del av polisens, brandmyndigheternas m. fl. () () 1 1977/78.
mot · G1021466 · 1978-01-25 00:00:00 — av Hans Nyhage om ersättningen till vittnen Enligt gällande bestämmelser är vittne, som inkallats till rättegångsförhandlingar, mot vite skyldigt att inställa sig. Ersättning för förlorad arbetsförtjänst i detta sammanhang kan f. n. - i de fall samhället skall svara för ersättningen - utgå med högst . per dag, oavsett frånvarotid och reella förhållanden. Att detta i åtskilliga fall medför en ekonomisk uppoffring för vederbörande är ofrånkomligt. Det kan inte anses vara rimligt att enskild person åsamkas en betydande ekonomisk förlust med anledning av ett av samhället påtvingat uppdrag. Det är därför angeläget att ersättningsfrågan på detta område ses över, så att ersättningen blir mer verklighetsanknuten. En ersättningsform, som i detta sammanhang borde bli föremål för prövning, finns inom gällande sjukförsäkring. Ersättning för förlorad arbetsinkomst i samband med vittnesuppdrag borde kunna utgå efter i princip samma grunder som enligt sjukförsäkringen gäller vid sjukfrånvaro. Härigenom skulle anknytning ske till ett tillämpat och inarbetat system, och ersättningen blir ej låst till ett fixerat belopp, oavsett de faktiska omständigheterna. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av frågan om ersättning för förlorad arbetsinkomst i samband med vittnesuppdrag samt att därvid skall beaktas vad i motionen anförs om en ersättningsform i enlighet med bestämmelserna i sjukförsäkringen. HANS NYHAGE (m)
mot · G1021467 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1467 av om nedläggningen av annexet Rödjan vid kriminalvårdsanstalten i Beläggningen vid landets kriminalvårdsanstalter har under den ändrat karaktär. Antalet personer dömda till fängelse eller mera eller till interering eller mera har ökat ganska markant. En av anledningarna till denna negativa utveckling synes vara att allt flera dömts för narkotikabrott av allvarlig art. har emellertid antalet personer dömda för sådana förseelser som renderar vederbörande kortare straff, vilket vanligen avtjänas på öppna lokalanstalter, minskat i omfattning. Detta senare är självfallet en utveckling som hälsas med tillfredsställelse. De planer på en reduktion av det totala anstalet platser på kriminalvårdsanstalterna som aviseras i propositionen 1977/78:100, bilaga 5 s. 116 f., synes vara motiverade. Det finns emellertid anledning att ifrågasätta om denna reduktion kan göras så omfattande som föreslagit. Det synes framför allt vara vanskligt att utifrån utvecklingen dra bestämda slutsatser beträffande tendenserna . Det finns också skäl att utifrån en kriminalvårdspolitisk målsättning se till vårdkonsekvenserna av en nedläggning av öppna lokalanstalter. All erfarenhet visar att det är olämpligt att placera korttidsdömda tillsammans med det svårare klientelet på riksanstalterna. Det är vidare angeläget att de intagna på de öppna anstalterna har rimliga möjligheter till social kontakt med släkt och bekanta på hemorten. Regeringens planer att helt lägga ned annexet Rödjan vid kriminalvårdsanstalten skulle få olyckliga konsekvenser för kriminalvården i . Det finns därför skäl att inom ramen för det totala resursutnyttjandet inom kriminalvården ompröva detta regeringens ställningstagande. Det bör vara möjligt att nå det uppställda målet - att dra in ett antal tjänster - men ändock upprätthålla verksamheten vid Rödjan, åtminstone med ett i förhållande till nuläget något reducerat antal platser. Med hänvisning till det framförda föreslår jag att i skrivelse till regeringen uttalar att beslutet om nedläggning av annexet Rödjan vid kriminalvårdsanstalten i bör omprövas.
mot · G1021469 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1469-1475 av och om identifieringen av omhändertagna berusade personer beslutade i anledning av propositionen 1975/76:113 upphäva kriminaliseringen av fylleri. antogs lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer (LOB). Avsikten med denna lag är, enligt propositionen,att stödja pågående utveckling mot lämpliga vårdformer för akut berusade. Avkriminaliseringen av fylleri har dock medfört att betydande svårigheter i vissa fall uppkommit när det gäller identifieringen av dem som omhändertagits enigt LOB. Straffprocessuella regler kan inte tillämpas. En omhändertagen får inte kvarhållas än , och tidsfristen är satt med hänsyn till den tid en någorlunda tillnyktring kan kräva. Tiden medger däremot inte att någon vidare utredning kan vidtas i syfte att utröna identiteten i de fall den omhändertagne saknar identitetshandlingar och vägrar att avslöja sin identitet. Erfarenheterna, redan under den korta tid som LOB tillämpats, visar att en hel del av de omhändertagna sålunda inte har kunnat identifieras. Det framgår av statistiska uppgifter omfattande forsta att andelen uppgick till (av drygt 36 000) omhändertagna lagen tillämpades. Stora regionala olikheter förekom dock. I utgjorde oidentifierade , medan de i endast svarade mot . De identifieringssvårigheter som avskaffandet av straffbestämmelserna mot fylleri medfört, och därmed möjligheterna att tillgripa vissa tvångsmedel i identifieringssyfte, rimmar illa med polismyndighets anmälningsskyldighet. Detta har påtalats från polisens sida. Polisen har enligt 10 § lagen (1954:579) om nykterhetsvård att ofördröjligen göra anmälan hos nykterhetsnämnden när någon omhändertagits enligt LOB. Vidare skall polisen, när någon med körkort, trafikkort eller traktorkort omhändertagits enligt LOB, anmäla detta till den utfärdande myndigheten. Det är från trafiksäkerhetssynpunkt synnerligen angeläget att den som upprepade gånger inom loppet av omhändertas på grund av berusning regelmässigt får körkortet återkallat. Den åsikt som dåvarande kommunikationsministern framförde i propositionen 1975/76:155 om vissa körkortsfrågor förtjänar här understrykas. Han framhöll att upprepade omhändertaganden för berusning inom en begränsad tidrymd i så hög grad indicerar olämplighet som motorfordonsförare att fortsatt körkortsinnehav endast undantagsvis kan accepteras. Mot den här anförda bakgrunden är det enligt vår mening erforderligt att bestämmelser införs, som ger polismyndighet bättre möjligheter att fastställa 1 1977/78. identiteten av enligt LOB omhändertagen person. Utöver ovan nämnda trafiksäkerhetsmotiv talar också nykterhetsvårdsskäl för sådana bestämmelser. Polisens anmälningsskyldighet, som redan baseras på de bägge nämnda skälen, blir i realiteten föga konsekvent utan sådana bestämmelser. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådana bestämmelser som ökar möjligheterna för polisen att identifiera personer som omhändertagits för berusning enligt LOB.
mot · G1021470 · 1978-01-25 00:00:00 — av i och om resebidrag vid utövande av umgängesrätt Familjelagssakkunniga har i delbetänkandet Underhåll till barn och frånskilda (SOU 1977:37) föreslagit att underhållsskyldig förälder skall fä göra avdrag på underhåll om barnet vistas hos denne. Ofta är emellertid de stora resekostnaderna det allvarligaste hindret för att barnet eller barnen skall ha god kontakt med båda föräldrarna, om dessa bor på skilda håll. Det finns fall, där föräldrarna bor från varandra och där man kanske t. o. m. får anlita flyg för att hinna träffas och ta barnen med sig hem under t. ex. en julhelg eller påsk. Även vid kortare avstånd, t. ex. , blir kostnaden . , om man vill utnyttja umgängesrätten och om man har ett sexårigt barn. Även vid betydligt lägre resekostnader uppstår ofta stora svårigheter att hålla önskad kontakt med barnen. F. n. finns inga lagliga möjligheter till bidrag till eller avdrag för resekostnader för förälder, när denne skall besöka/hämta barn, som vårdas av den andre föräldern. Man borde kunna hjälpa till att bestrida en del av de kostnader som uppstår för resor, när barnen bor på längre avstånd, t. ex. , från den ena föräldern. Detta bör ske även om man inte har gemensam vårdnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att anhåller att regeringen i samband med den aviserade propositionen om ändring i reglerna om underhållsbidrag lägger fram förslag till bidrag till resekostnaderna vid umgängesresor. () ()