ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102850 · 1978-01-24 00:00:00 — om ändring av benämningen till Namnen på de svenska landskapen har urgammal hävd och har på många håll i vårt land en avsevärt större förankring hos gemene man än de från tid stammande namnen på åtskilliga av våra län. Detta är särskilt utpräglat i där f. ö. läns- och landskapsgräns, med undantag av finnmark, överensstämmer och har överensstämt . Namnet har i sig gammal hävd och leder sitt ursprung tillbaka till Kopparberget i och bergshanteringen där. För befolkningen i länet, för flertalet svenskar och även för de tusentals utländska medborgare som besökt länet som turister eller i samband med idrottsliga evenemang o. d. torde namnet ha avsevärt större spridning och genomslagskraft än länets nuvarande namn. Det torde t. o. m. kunna hävdas att det nuvarande namnet på länet utgör en källa till missförstånd i olika sammanhang. Det är i allt väsentligt endast benämningar på sådana verksamheter som direkt, genom författning eller på annat liknande sätt, är knutet till namnet på länet som också har detta namn ingående i benämningen på verksamheten i fråga. Det som gjort och gör länet känt både i vårt land och utomlands torde i allt väsentligt ha sin anknytning till namnet . Alla de stora folkrörelserna, turistreklam, militärförband, massmediaverksamhet, flygplats, industriutställning etc. har namnet i olika böjningsformer ingående i namnet på den verksamhet det gäller. har dalanamnet som något led i företagsnamnet. Fler exempel kan ges. Enbart en titt i telefonkatalogen visar med vilken oerhörd bredd dalanamnet nyttjas inom länet. Mot denna bakgrund framstår namnet som en anomali. När detta namn inte lyckats slå igenom i någon nämnvärd utsträckning torde tiden vara kommen att slutligt göra landskap och län till en begreppsmässig enhet (fortfarande dock med undantag av finnmark) som till namnet harsamma härledning till landskapets kända historiska rötter och till det modema mångskiftande verksamheter. Ett namnbyte bör självfallet ske under en övergångstid så att den offentliga 1* 1977/78. verksamhet som nyttjar namnet i olika former inte åsamkas extra kostnader. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att namnet ändras till .
mot · G102851 · 1978-01-23 00:00:00 — av och om villkoren för energisparstöd Energisparstöd utgår för bostadshus. Med bostadshus avses i detta sammanhang årsbostäder eller hus som ej är avsett för fritidsändamål och som innehåller bostadslägenhet, vilken utan att vara årsbostad användes och uppvärmes . Årsbosättning förekommer i bostäder som är uppförda för fritidsändamål och som ligger inom områden som enligt skall vara avsett för fritidsboende. Energisparstöd till en sådan bostad binder dess användning som permanentbostad och motverkar den kommunala planläggningen. För undvikande av en sådan utveckling bör villkoren för energisparstöd preciseras så att det inte kan utgå i fall där permanentboende inte är avsett i gällande plan och stödet inte heller trots detta uttryckligen tillstyrkts av kommunen med hänsyn t. ex. till pågående planöverväganden. Tillgängliga resurser bör självfallet koncentreras till åtgärder som inte motverkar de kommunala planintentionerna. att som sin mening ger regeringen till känna att energisparstöd inte bör utgå för hus som enligt kommunens planintentioner skall utgöra fritidsbostad. () ()
mot · G102852 · 1978-01-23 00:00:00 — av och om placeringen av vindkraftverk Riktlinjerna för den fysiska riksplaneringen omfattar bl. a. restriktioner i vissa områden mot lokalisering av miljöstörande industri. Frågan om planering av eventuella vindkraftverk, kanske i stor omfattning, i sådana eller andra områden har däremot inte särskilt belysts. Sådant byggande torde kunna innebära avsevärd påverkan av naturmiljön och boendemiljön. Det måste anses som önskvärt att översiktliga bedömningar från markhushållningssynpunkt görs som kan leda till riktlinjer för placering av vindkraftverk. Bedömningarna bör också omfatta de ändringar som riktlinjer i denna del kan föranleda även vid tillämpningen av riktlinjer i övrigt. Om ett områdes karaktär förändras genom vindkraftverk kan det möjligen övervägas att i området tillåta även miljöstörande industri. att som sin mening ger regeringen till känna att överväganden och förslag till riktlinjer inom den fysiska riksplaneringen om placering av vindkraftverk bör föreläggas . () ()
mot · G102853 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att minska institutionsboende för äldre och handikappade Den ökade livslängden har medfört att allt större grupper av gamla utsätts för risker att, utan att direkt lida av någon sjukdom, ändå kan komma att behöva en vårdinsats från samhället. Ensamboende som drabbas av hjärtinfarkt, hjärnblödning eller kanske ett benbrott kan lä genomlida plågsamma timmar, liggande på golvet i väntan på hjälp. Då och då meddelas också i pressen att någon person hittats död i sin isolering som ensamboende. Dessa risker innebär givetvis en stor otrygghet som kan avhjälpas om vederbörande visste sig ha möjlighet till att nå kontakt med yttervärlden. Under de senare decennierna har samhället på olika sätt sökt medverka till att äldre och handikappade i ökad utsträckning kan fä bo kvar i sina vanliga bostäder, integrerade i den normala bebyggelsen. har detta skett genom personella insatser från samhällets sida. I många fall torde institutionsboende kunna undvikas om större trygghet kunde skapas i den ordinarie bostaden. Olika tekniska hjälpmedel har därvid kommit till användning, alla dock med den belastningen att en aktiv insats har varit nödvändig för att påkalla hjälp. Olika organ har sökt efter framkomliga vägar för en förbättring av larmmöjligheterna och för att på lämpligt sätt kunna exemplifiera detta. Då vi är övertygade om denna frågas allt större betydelse i debatten om fördelningen av samhällets vårdresurser, finner vi det nödvändigt att samhället undersöker de ekonomiska resursernas fördelning på ett område där alla samhällsmedborgare förr eller senare blir berörda. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning angående möjligheten för äldre och handikappade att med bibehållen trygghet längre bo kvar i sina vanliga bostäder om larm installeras och överväga ekonomiska och personella konsekvenser härav. () ()
mot · G102854 · 1978-01-20 00:00:00 — Motion 1977/78:854 av m. fl. om sänkning av lånegränsen för bostadslån Genom beslut (CU 1976/77:18 s. 36-37, 64-65) höjdes övre lånegränserna för bostadslån för nybyggnad när det gällde i huvudsak enskilt ägda hyreshus från 85 till 92 96 av pantvärdet. I reservation (s) hävdades att detta endast gav enskilda fastighetsägare en resultatförbättring men att de bostadspolitiska målen - ytterst de boendes intressen - inte främjades. Vi har fortfarande samma ståndpunkt som den i reservationen anförda och anser att lånegränsen bör sänkas till tidigare nivå att gälla i ärenden där preliminära lånebeslut ges fr. o. m. nästa budgetår. Detta torde ge budgeteffekter /1979 som skulle medge en sänkning av anslaget till lånefonden för bostadsbyggande med 30 milj. kr. Förslag som rör anslagets storlek förs fram i motionen 1977/78:855. Vi föreslår i detta sammanhang att beslutar att den övre lånegränsen för bostadslån som är 22/av låneunderlag resp. pantvärde sänks till 15/ . () () () () () HANS () () () () ()
mot · G102855 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till Lånefonden för bostadsbyggande 1 motionen 1977/78:897 har vi under viss förutsättning föreslagit att särskilda räntefria och stående lån bör utgå för flerbostadshus. Vid bifall därtill beräknas igångsättningen öka med 15 000 lägenheter , vilket skulle kunna innebära en ökad belastning på lånefonden för bostadsbyggande redan under nästa budgetår medea 200 milj. kr. Anslaget bör därför ökas i motsvarande mån. Ökningen torde rammäsigt kunna rymmas inom planeringsreserven. I motionen 1977/78:854 har vi föreslagit att övre lånegränsen för bostadslån sänks från för i huvudsak enskilt ägda hyreshus. Detta beräknas ge en minskad belastning på lånefonden som för nästa budgetår i och för sig skulle medge en sänkning av anslaget med 30 milj. kr. att till Lånefonden för bostadsbyggande för /79 anvisar ett investeringsanslag av 3 . (+ 170 milj. () () () HANS () () () () () (s) () () () ()
mot · G102858 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ändrade förvaltningsformer för flerfamiljshus har frågan om hur boendedemokratin skall kunna förverkligas diskuterats. Det har påståtts att boendedemokrati förutsätter ägande av bostaden. Regeringen har också rekommenderat att delar av hyresrättsbeståndet överförs till bostadsrätter. Det är riktigt att den som äger sin bostad eller som bor med bostadsrätt har ett inflytande över sin bostad och sin boendemiljö, medan den som bor i hyresrätt har ett mycket litet eller inget inflytande. Men det vore en felaktig utgångspunkt att hävda ägandet som en avgörande förutsättning för inflytande och boendedemokrati. Det viktigaste är vilka medel som de boende har till sitt förfogande för att kollektivt kunna bestämma över sin boendemiljö. För att ytterst förverkliga kravet på boendedemokrati måste andra reformer på bostadspolitikens område genomföras. Det gäller t. ex. att effektivt motverka all privat vinstjakt, ägande och spekulation på bostadsmarknaden och i stället göra bostaden till en social rättighet. synes bostadsrättsprincipen vara den förvaltningsform som i kombination med kommunalt eller kooperativt ägande av bostaden ger det bästa inflytandet för de boende. Men hyresrätten som upplåtelseform behöver inte avskaffas eller utbytas för att garantera boendedemokratin. I Hyresgästernas riksförbunds utredning om Boinflytande heter det bl. God bostad i god miljö är en social rättighet. Samhället anvisar därför resurser till höjning av bostädernas standard genom nyproduktion och ombyggnad. Bostadskooperation och allmännyttig bostadsproduktion tränger undan spekulationsintressen i byggandet av flerfamiljshus. Men ett bostadsbyggande med social inriktning räcker inte för att skapa god boendemiljö. är lika viktig och kräver minst lika stora insatser. måste också ordnas med utgångspunkt från sociala behov för att kunna utveckla god miljö av det byggda. Alltfler inser att de boendes medverkan i förvaltningen är nödvändig för god boendemiljö och goda boendeförhållanden. Och det heter vidare: Ökat boinflytande kan alltså uppnås genom information och samråd som upphäver fastighetsägarens nuvarande övertag vid förhandlingar om boendemiljön och boendeförhållandena. Men den stora skillnaden i partsförhållandet är självfallet att fastighetsägaren ensam har beslutanderätt över bostadsförvaltningen. Hyresgästernas förhandlingsrätt ger inte någon 1 1977/78. möjlighet att diktera eller ännu mindre verkställa beslut. bygger och förvaltar utan vinstsyfte. Deras ändamål är att skapa god boendemiljö och goda boendeförhållanden till rimliga kostnader, vilket i och för sig är helt ogörligt med nuvarande markpolitik och finansieringsformer för bostadsbyggande. Det finns ingen avgörande, principiell invändning mot boinflytande över förvaltningen av bostäder, men med tanke på det privata fastighetsbeståndet är det nödvändigt att reglera boinflytandets utformning i lag. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen begär en utredning om ändrade förvaltningsformer för flerfamiljshus i syfte att skapa ett ökat inflytande för hyresgästerna. (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102864 · 1978-01-23 00:00:00 — 1977/78 864-867 Motion 1977/78:864 Av m. fl. om höjning av annonsskatten Med hänvisning till vad som anförts rörande annonsskatten i motionen 1977/78:863 av m. fl. att i enlighet med vad som anförs i motionen 1977/ 78:863 antar det i bilaga till denna motion upptagna förslaget till lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. () () () () 1 1977/78. Lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam Härigenom föreskrivs att 12 och 24 §§ lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam skall ha nedan angivna lydelse. Skatten utgår för annons i allmän nyhetstidning av beskattningsvärdet och annars av beskattningsvärdet. Skatten utgår för annons i allmän nyhetstidning av beskattningsvärdet och annars av beskattningsvärdet. Till skattskyldig, som redovisat reklamskatt för annonser i självständig periodisk publikation, som har karaktär av dagspress, populärpress eller fackpress, återbetalar så stor del av den erlagda skatten för ett kalenderår som svarar mot en skattepliktig omsättning om, såvitt gäller dagspress, högst för helt är och, såvitt gäller annan press, högst . Återbetalningen sker efter utgången av vaije halvt kalenderår. av ett kalenderår får återbetalat belopp ej överstiga skatten på en omsättning om hälften av de nämnda beloppen. Föreligger rätt inbetala reklamskatt. Om synnerliga första stycket. (Se vidare anvisningarna.) (Se vidare anvisningarna.) Till skattskyldig, som redovisat reklamskatt för annonser i självständig periodisk publikation, som har karaktär av dagspress, populärpress eller fackpress, återbetalar så stor del av den erlagda skatten för ett kalenderår som svarar mot en skattepliktig omsättning om högst . Återbetalningen sker efter utgången av varje halvt kalenderår. av ett kalenderår får återbetalat belopp ej överstiga skatten på en omsättning om . Denna lag träder i kraft .
mot · G102866 · 1978-01-23 00:00:00 — om beslutsramen för energisparstödet I motionen 1977/78:865 har jag föreslagit att begränsa regeringens finansfullmakt för nästa budgetår till 1 500 milj. kr. Förslaget grundas bl. a. på att regeringen i budgetpropositionen (bil. 16 s. 90, 91) föreslagit att medge att regeringen får besluta om utökning av ramar för energisparstödet med högst 400 milj. kr. Utökning skulle få beslutas enligt förordnade grunder som innebär att resurserna skall disponeras på det sätt som är lämpligt med hänsyn till främst sysselsättningsläget. Trots den bristande överensstämmelsen mellan förutsättningarna för att använda finansfullmakten och grunderna för att använda ett medgivande till ramökning torde förslagen ha avsetts täcka i princip samma behov. Fullmakten bör självfallet inte dubbleras. För det fall att bifaller regeringens förslag att öka finansfullmakten för att vidga möjligheterna till energisparstöd bör det inom verksamhetsområde framförda förslaget om medgivande att öka ramarna sålunda inte bifallas. att - under förutsättning att regeringen lämnas en finansfullmakt överstigande 1 500 milj. kr. - avslår förslaget (prop. 1977/78:100 bil. 16 s. 91) om medgivande för regeringen att öka beslutsramen för energisparstödet.
mot · G102868 · 1978-01-23 00:00:00 — 1977/78 868-876 Motion 1977/78:868 av m. fl. om slopande av indexregleringen av statsskatten, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:867 föreslås att beslutar 1. att slopa indexregleringen av statsskatten från , 2. att som ett led i finansieringen av sådana samhällsfonder uttaga en allmän företagsavgift beräknad på företagens omsättning så att den under /79 inbringar minst 5 . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1977/78.
mot · G102869 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ett industripolitiskt program m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:867 föreslås att beslutar 1. att hos regeringen hemställa om en parlamentarisk utredning med uppgift att utarbeta ett industripolitiskt program i enlighet med i motionen 1977/78:867 angivna riktlinjer, 2. att uttala sig för upprättande av samhällsfonder under lönarbetarnas kontroll som förordas i motionen 1977/78:867. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G102871 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om en ny miljökontrollutredning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:870 föreslås 1. att enligt förslag i motionen 1977/78:870 hos regeringen hemställer om förslag som innebär att de fackliga representanterna inom besätter tre fjärdedelar av styrelse- och nämndposterna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en ny miljökontrollutredning tillsätts med uppdrag att skyndsamt framlägga lagförslag om obligatorisk förhandsanmälan av nya produkter som importeras till eller tillverkas i till myndighet som har att ge tillstånd, avslag eller kräva ytterligare dokumentation kring hälsoeffekterna av ämnet/produkten. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102873 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om utbildningen av arkitekter och byggnadstekniker Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:872 hemställs att beslutar att i enlighet med förslaget i motion 1977/ 78:872 hos regeringen begära en översyn av utbildningen av arkitekter och byggnadstekniker i syfte att utarbeta metoder och rutiner för hantverk och hantverksteknik. () ()
mot · G102874 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om upprustning av skyddsvärda byggnader och miljöer Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:872 hemställs att beslutar att i enlighet med förslaget i motionen 1977/ 78:872 uttala att upprustning av skyddsvärda hus och miljöer i större utsträckning än f. n. skall bedrivas som beredskapsarbete. () ()
mot · G102876 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om ökat bidrag till studiecirkelverksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:875 hemställs att beslutar att avslå den i Bil. 12 under E 6, Bidrag till studiecirkelverksamhet, föreslagna begränsningen av studiecirkelverksamheten och uttala ett bestämt avståndstagande såväl från denna som eventuella framtida folkbildningsfientliga åtgärder. (vpk) INGA (vpk)
mot · G102878 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om undervisning för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:877 föreslås att uttalar sig för de i motionen 1977/78:877 angivna riktlinjerna innebärande 1. att åtgärder bör vidtas för att inrätta särskilda kortare kurser för invandrare vid landets folkhögskolor, främst i ämnena svenska och samhällskunskap, med sikte på en successiv utvidgning av ämnesområdena, 2. att åtgärder bör vidtas för att möjliggöra studier på högskolenivå, främst av de största invandrarspråken, 3. att åtgärder bör vidtas för en avsevärd ökning av tillgången till tolkar med specialkunskaper, främst inom sjukvården, rättsväsendet och den sociala servicen, 4. att en utökning av antalet timmar för stödundervisningen till invandrarbarn bör ske. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102879 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om bidrag till invandrarorganisationerna m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:877 föreslås att med anledning av vad som sägs i motionen 1977/ 78:877 1. uttalar sig för de i motionen angivna riktlinjerna, innebärande att i kommittéer, utredningar och arbetsgrupper där den zigenska folkgruppens förhållanden diskuteras denna bör vara representerad, 2. beslutar att anslaget under bil. 15 D 3. Åtgärder för invandrare p. 1 och 2 höjs ytterligare med . i syfte att trygga fortsatta utgivning med oförändrad omfattning och kvalitet samt att ytterligare höja bidraget till invandrarorganisationernas verksamhet, 3. beslutar att under bil. 15 , D 3. Åtgärder för invandrare uppta särskilda bidrag till finska zigenarförening och i om vartdera . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102880 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om statligt stöd för bostäder till socialt handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:877 föreslås att uttalar sig för de i motionen 1977/78:877 angivna riktlinjerna, innebärande att åtgärder bör vidtas för ett statligt ekonomiskt stöd till kommunerna för att stimulera till bättre bostadslösningar för socialt handikappade. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102881 · 1978-01-23 00:00:00 — av i om uppföljning av högskolereformen, m. m. Utbildningsministern föreslår i budgetpropositionen (bil. 12, s. 371 samt D 2. s. 402-403) att . anslås till uppföljningsverksamhet inom UHÄ kring den s. k. högskolereformen. Enligt min mening är det klart olämpligt att anförtro en sådan verksamhet åt ett organ vars objektivitet i detta hänseende kan sättas i fråga, eftersom dåvarande UKÄ:s ledning varit i hög grad instrumentell vid utformningen av den s. k. reformen. Enligt min uppfattning bör uppdraget att granska reformens konsekvenser anförtros åt ett fristående organ, möjligen , till vilket för ändamålet bör knytas framstående internationell universitetsexpertis, i syfte att därjämte relatera det svenska högskoleväsendet kvalitativt till motsvarande institutioner i andra kulturländer. Anslaget under D 2. bör därför tillföras eller ett fristående organ för det avsedda ändamålet. Styrelsearvoden m. m. Av budgetpropositionen framgår (s. 404) att arvoden till ledamöter i regionstyrelser beräknas kosta . Det synes icke framgå vilken arvodessumma som därtill kommer på de olika högskolestyrelsernas och linjenämndernas del. Enligt min uppfattning bör i nuvarande trängda ekonomiska läge inga statliga arvoden utgå till ledamöter i dylika organ. För de akademiska lärare som deltar i ifrågavarande organ bör ledamotskapet betraktas som ett uppdrag i tjänsten. Övriga ledamöter bör i mån av behov erhålla ersättning från den myndighet eller organisation som utsett dem. Härigenom skulle en eller annan miljon kunna sparas och i stället tillföras verksamheten vid universiteten eller högskolorna, lämpligen genom inrättande av önskvärda professurer. Under föregående år har en kommitté inom , till följd av ett tidigare riksdagsbeslut, utarbetat och framlagt ett förslag till organisation av den medicinska språkvården, vilket bl. a. innebär att ett permanent organ i detta syfte anknyts till . Jag vill därför föreslå att ett sådant organ, i huvudsaklig överensstämmelse med det ifrågavarande förslaget, inrättas under /79 och att medel härför tas från forskningsmedel som står till förfogande (propositionen 1977/78:100, bil. 8, s. 20-22). Sammanfattningsvis hemställs sålunda* att måtte besluta uttala 1. att uppföljningen av den s. k. högskolereformen anförtros åt ett fristående organ, innefattande även företrädare för internationell vetenskaplig forskning och att det föreslagna anslaget under D 2. ställs till ett sådant organs förfogande, 2. att inga statliga medel anslås för arvodering av företrädare för politiska partier eller fackliga organisationer i högskolans styrelseorgan utan att därför beräknade medel i stället tillförs den egentliga verksamheten i högskolan i form av nya professurer, ökade basresurser m. m. G. () i * Se även motion 1977/78:882.
mot · G102882 · 1978-01-23 00:00:00 — om en delegation för medicinsk språkvård Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:881 hemställs att i enlighet med vad som anförts i motionen 1977/ 78:881 beslutar uttala att en delegation för medicinsk språkvård tillförs , vartill medel bör ställas till förfogande ur anslag för sektorsforskning. G. () i
mot · G102884 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ökad kartläggning av biverkningarna av p-piller Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:883 föreslås att i enlighet med vad som anförts i motionen 1977/ 78:883 1. hos regeringen hemställer om en utredning som skall effektivisera biverkningsrapporteringen, 2. hos regeringen hemställer om åtgärder för att vid utskrivning av p-piller och spiral möjliggöra en grundligare medicinsk genomgång. INGA (vpk) (vpk)
mot · G102886 · 1978-01-20 00:00:00 — 1977/78 886-892 Motion 1977/78:886 av m. fl. om förstärkning av jubileumsfonds kapitalbehåll ning Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:885 hemställs att i ett uttalande till fullmäktige i rekommenderar fullmäktige att förstärka jubileumsfonds kapitalbehållning genom att i sitt förslag till disposition av vinst avsätta . () () () HANS () () () () () () () () () () 1 1977/78.
mot · G102888 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om statsbidragen till färdtjänsten m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:887 föreslås att med anledning av vad som sägs i motionen 1977/ 78:887 1. hos regeringen hemställer om förslag som syftar till att i statsbidragsvillkoren för färdtjänsten införa regler som förhindrar färdtjänsthuvudmännen att tillämpa diskriminerande bestämmelser, 2. uttalar att i samband med översynen av bidragsvillkoren för färdtjänsten en generösare statsbidragsgivning bör övervägas, 3. hos regeringen hemställer om åtgärder som syftar till att förverkliga en riksfärdtjänst. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)