mot · G1021951 · 1978-04-28 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:155 om exportkreditfinansiering, m. m. har gjorts starkt exportberoende. Utrikeshandelns omfattning och inriktning har emellertid aldrig varit föremål för demokratiska beslut. Den har styrts av kapitalistiska vinstintressen. De stora export- och importföretagen har haft den avgörande makten. Den statliga styrningen lyser med sin frånvaro. Frihandeln har framfor allt under kapitalismens tidigare historia haft en prisåterhållande verkan. Men den har också kunnat utgöra ett hot mot sysselsättning och utveckling för vissa branscher och regioner. framstår stora utrikeshandelsberoende som ett svårforcerat hinder för en effektiv, nationell ekonomisk politik. Utrikeshandeln uppgår till nära en fjärdedel av bruttonationalprodukten i . Med framväxten av stora internationella monopol minskar konkurrensoch prisargumenten forén oreglerad utrikeshandel. Tvärtom underlättar en oreglerad utrikeshandel dessa företags manövrer och deras möjligheter att lägga under sig allt större marknader. Den tes som f. n. är allmänt förhärskande, nämligen att framtiden ligger i satsningar på ökad export, är starkt betänklig. Dess konsekvens är stöd till all export oavsett dess betydelse för landets ekonomi, för utvecklingen och för den nödvändiga hushållningen med landets naturtillgångar. Regeringens förslag till exportkreditfinansiering påstås i första hand syfta till att ge svenska exportörer samma villkor som gäller för exportörer i konkurrentländer. Med denna motivering vill regeringen införa generellt verkande exportkreditstöd. Detta stöd har olika former: statliga krediter, kreditgarantier, exportkreditavdrag och exportkreditbidrag. Vi ifrågasätter-i likhet med i dess remissyttrande till exportkreditutredningen - om exportkreditstödet bör ha en generell verkan. Det bör, enligt vår mening, användas som ett styrmedel för att främja handeln med de socialistiska länderna och med för att öka länderspridningen i den svenska utrikeshandeln. Det är för handeln med socialistiska länder och som kreditstödet har störst betydelse. Förslagen om ett exportkreditstöd genom ett extra avdrag vid inkomstbeskattningen liksom exportkreditbidraget som skall utgå skattefritt till hälften av avdraget - om detta icke kunnat utnyttjas - betraktar vi som icke acceptabla gåvor till exportindustrins kapitalister, som kan motverka det näringspolitiska målet att minska exportberoendet. Vi yrkar därför avslag på propositionen i denna del. 1* 1977/78. Vi kan heller inte acceptera att Svensk exportkredit, som bara till hälften är statligt, skall fä pröva frågor som kan komma att innebära statliga utgifter, dvs. statligt räntebidrag eller statligt stöd till kursrisktäckning. AB Svensk exportkredit, som till hälften ägs av privatbanker, bör helförstatligas. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen hemställa om ett nytt förslag till inriktning av exportkreditstödet med beaktande av vad som anförts i motionen om att stödet icke skall ha generell tillämpning, 2. att avslå förslaget i propositionen 1977/78:155 till Lag om exportkreditstöd, 3. att hos regeringen hemställa om förslag till förstatligande av AB Svensk exportkredit (SEK). (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)