mot · G102831 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om höjda utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, m. m. I vår motion om höjda utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning konstaterade vi att vid en ökad arbetslöshet kommer arbetsmarknadsutbildningen att i än större utsträckning än vid tidigare nedgångperioder att användas för att ersätta den utbildning som företagen själva förut svarade för. Det har också blivit så. har så många gått i arbetsmarknadsutbildning som , varken i företagen eller på AMU-centra. Arbetsmarknadsutbildningen har med andra ord blivit mer än en utbildning för arbetslösa. Den används nu som ett regleringsinstrument i arbetsmarknadspolitiken. Dess uppgift är att reglera ojämnheterna och ryckigheten i det kapitalistiska produktionssättet. Dess uppgift är också att dölja den ökande arbetslösheten och utslagningen från arbetsmarknaden, ett slags uppehållande verksamhet i avvaktan på den goda högkonjunkturen som ju alltid väntar bakom knuten enligt borgerlighetens teckentydare. Arbetsmarknadsutbildningen har nästan helt tagit över inte bara den primärutbildning som de stora företagen förut själva svarade för utan också deras fortbildning av den anställda personalen. Men arbetsmarknadsutbildningen har också börjat få ett mer framträdande näringspolitiskt syfte. Den är på väg att bli ett nytt bidragssystem till företagen, framför allt de företag som man betraktar som krisföretag. Uppenbart är alltså att även en borgerlig regering tillmäter arbetsmarknadsutbildningen en stor betydelse. Då är det fullt logiskt om man även tillmäter den ekonomiska situation man kan erbjuda de människor som genomgår arbetsmarknadsutbildning stor betydelse, dvs. att de som genomgår denna utbildning får en ekonomisk situation som står i linje med den positiva syn på arbetsmarknadsutbildningen som regeringen har när det gäller att värdera arbetsmarknadsutbildningen ur arbetsmarknadspolitisk och konjunkturpolitisk synvinkel. Men så har det aldrig varit. År fick kommunisterna motionera i för att få till stånd ynkliga höjningar av utbildningsbidragen, innan man äntligen införde ett nytt bidragssystem inom arbetsmarknadsutbildningen. Samhällets strukturförändringar fick betalas av de arbetslösa som hänvisades till arbetsmarknadsutbildningen, och de fick betala ett pris som varierade år och som blev ständigt högre i takt med att realvärdet av utbildningsbidragen successivt sjönk. Även om det nya bidragssystemet ännu inte har gällt så länge gäller det att vara vaksam mot att inte samma förhållande kommer att prägla detta nya bidragssystem som det gamla, nämligen att realvärdet av utbildningsbi dragen vid genomförandet snabbt sjunker genom inflationen. Genom det sätt på vilket arbetsmarknadsutbildningen nu används är det alltså logiskt att företagen svarar för en allt högre andel av utbildningskostnaderna och att de som genomgår arbetsmarknadsutbildningen får kompensation för levnadsfördyringen sedan systemet med nya bidragsnormer infördes. Vi vill mot denna bakgrund föreslå att uttalar sig för följande ändrade grunder för arbetsmarknadsutbildningen, att tillämpas fr. o. m. nämligen 1. att alla som genomgår arbetsmarknadsutbildning erhåller . per dag , oavsett om de är anslutna till arbetslöshetsförsäkringskassa eller icke och oavsett ålder, 2. att de som under arbetsmarknadsutbildning uppbär hel pension eller är kontinuerligt sjukskrivna får den ersättning som är ekonomiskt mest gynnsam för dem, 3. att arbetsmarknadsutbildningsfonden får en uppräkning av sina anslag för de ovan nämnda reformerna genom motsvarande höjning av den särskilda arbetsgivaravgiften. (vpk) C.-H .HERM ANSSON (vpk) (vpk) (vpk)