mot · G102413 · 1978-01-18 00:00:00 — av om beskattningen av vissa bostadsrättsföreningar m. m. lämnade sitt andra betänkande, Bostadsbeskattning II. Betänkandet innehåller förslag till åtgärder mot opåkallade skattelättnader som kan erhållas genom innehav av bostad i s. k. andelshus och i bostadsrättsföreningar där fastighetslånen fördelats på medlemmarna. Bostadsrättsföreningar beskattas efter en schablonmetod enligt vilken av fastighetens taxeringsvärde tas upp som intäkt och avdrag medges för räntor. Bostadsinnehavet medför i princip ingen beskattning förden enskilde bostadsrättshavaren. Detta system bygger på förutsättningen att fastighetslånen tas upp av föreningen och att medlemmarna i grundavgifter endast tillskjuter vad som fattas. har en skattemässigt fördelaktig konstruktion åstadkommits på följande sätt: Finansieringen av fastigheten sker formellt inte så att föreningen upptar lånen utan genom att medlemmarna i grundavgifter tillskjuter hela eller större delen av det erforderliga kapitalet. Medlemmarna står då själva som låntagare, men föreningen ställer fastigheten som säkerhet och/eller tecknar borgen. Genom denna s. k. strimling av lånen förläggs det taxeringsmässiga underskott som regelmässigt uppkommer hos medlemmarna i form av ränteavdrag. Detta är speciellt fördelaktigt för medlemmar med hög marginalskatt. betecknar fördelade (strimlade) lån som ett skattetekniskt konstgrepp och anför följande: En ordning där de typiska och av statsmakterna godtagna ekonomiska verkningarna av gällande regler för boende i bostadsrättsform radikalt kan förändras genom ett skattetekniskt konstgrepp framstår som i längden ohållbar. Härigenom förrycks i viss mån grunderna för den avvägning av kostnaderna för olika boendeformer som statsmakterna gjort genom beslut. Vi anser därför att åtgärder bör vidtas som eliminerar eller minskar de skattemässiga fördelarna av fördelning av lån. Kommittén föreslår i sitt betänkande följande åtgärder för att motverka bildandet av bostadsrättsföreningar med fördelade lån. , i vilken medlemmarna genom grundavgifter och liknande kapitaltillskott tillskjuter av fastighetens anskaffningskostnad, skall beskattas enligt de regler som gäller för s. k. oäkta bostadsföreningar. Enligt dessa regler skattar föreningen för inbetalningar från delägare m. m. (dock ej kapitaltillskott). Avdrag för kostnader medges på konventionellt sätt. I konsekvens med detta skattar medlem i bostadsrättsförening med fördelade lån på samma sätt som medlem i oäkta förening. Detta innebär att han/hon som intäkt måste ta upp hyresvärdet för sin lägenhet. Avdrag får göras för inbetalningar till föreningen (dock ej kapitaltillskott), för egna kostnader för reparation och underhåll av lägenheten samt räntor. Kommittén ansåg att en lagstiftning på grundval av detta förslag borde träda i kraft och gälla nybildade föreningar samt befintliga föreningar som fördelar lånen efter . finns det fortfarande ingen lagstiftning som motverkar denna form av skatteflykt. På fråga om statsrådet övervägde att aktualisera den lagstiftning mot strimlade lån som bostadsskattekommittén föreslagit hänvisade statsrådet till skatteutredning. Denna utredning är nu framlagd och tar inte upp frågan om lagstiftning mot strimlade lån. Vi kan , speciellt i , se hur byggmästare med bankernas hjälp åter tar detta skattetekniska konstgrepp i bruk. När regeringen i detta läge underlåter att handla säger den ja inte bara till strimlade lån utan också till ökad segregation i boendet och ökad spekulation på bostadsmarknaden. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att måtte anta det förslag till beskattning av bostadsrättsförening med strimlade lån och av medlem i sådan förening som framlagts av bostadsskattekommittén i dess betänkande Bostadsbeskattning II.