ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021537 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1537 om vissa lärares ledighet för forskning I propositionen 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m. anförde departementschefen bl. a. att åtgärder för att söka förverkliga principen om ett samband mellan forskning och grundläggande högskoleutbildning, såväl statlig som , var en central del i det fortsatta reform- och utvecklingsarbetet. Insatser av skilda slag kan göras för att nå ett sådant mål. En personalkategori som möter svårigheter när den önskar praktisera det beskrivna sambandet är lärare vid landstingskommunal högskola vilka önskar bedriva forskning. Medan andra befattningshavare i likartad situation, t. ex. lärare vid gymnasieskola som önskar forskarutbilda sig i ämne där lektorat finns, kan erhålla tjänstledighet med B-avdrag står motsvarande möjlighet inte öppen för lärare vid landstingskommunal högskola. Fall har inträffat när sådana lärare erhållit statligt anslag för att bedriva forskningsprojekt men haft svårigheter att åta sig uppdraget p. g. a. bristande möjligheter att erhålla B-avdrag. Situationen kompliceras av den splittrade bilden i fråga om huvudmannaskap samt avsaknaden av lektorat på det aktuella undervisningsområdet. Detta får emellertid ej stå i vägen för en snar lösning av frågan om förbättrade möjligheter för lärare vid landstingskommunal högskola att delta i forskningsarbete genom erhållande av tjänstledighet med B-avdrag. Regeringen bör ta initiativ till att en förändring av gällande regler sker. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående möjligheter för lärare inom landstingskommunal högskola att med B-avdrag delta i forskningsarbete.
mot · G1021539 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1539 av m. fl. Universitets- och högskoleämbetet, , och landstingsförbundet har gemensamt i ett planeringsdokument inför den lokala och regionala planeringen av de kommunala högskoleutbildningarna inom vårdområdet betonat nödvändigheten av att denna planering svarar mot samhällets behov av utbildade och individernas behov och önskemål. I planeringsdokumentet redovisas resultaten av bedömningar av hur sjukvårdshuvudmännens femårsplanering, sammanställd i LKELP 77, påverkar behovet av utbildningsplatser för vissa av högskolans vårdyrkesutbildningar. Resultaten av dessa bedömningar är bl. att bristen på sjuksköterskor sammantaget kommer att öka och att efterfrågan kan komma att överstiga tillgången med 4 000 5 000 yrkesverksamma sjuksköterskor, att en betydande ökning av kapaciteten för utbildning av sjuksköterskor, arbetsterapeuter, sjukgymnaster och tandhygienister är önskvärd. Enligt LKELP kommer behovet av tjänster för sjukvårdspersonal inom högskoleregion att öka enligt följande: (1976 = 100) (1976 = 100) (1976 = 100) 1 1977/78. Ett hinder för en utökad utbildning är bl. a. bristen på lärare. Även vid oförändrad utbildningsvolym medför bristen på utbildade vårdyrkeslärare stora svårigheter att vid vårdskolorna inom högskoleregion erhålla lärare och handledare. Lärarsituationen i de fyra nordligaste länen 1978 framgår av följande tabell: I budgetpropositionen 1978 föreslår statsrådet oförändrad intagningskapacitet på vårdlärarlinjen /79. Den kraftiga ökningen av efterfrågan på personal som förväntas inom vårdsektorn samt den besvärande bristen på vårdlärare inom de fyra nordligaste länen bör vara starka skäl för en ökad utbildning av vårdlärare. För att en ökning av intagningskapaciteten skall kunna ske utan stora investeringar i lokaler och utrustning bör möjligheten till viss distansundervisning kunna prövas. Med någon form av distansundervisning torde även möjligheterna att till utbildningen rekrytera studerande med lämplig utbildnings- och erfarenhetsbakgrund öka. Även möjligheten av en intagning av 30 i stället för 24 elever per termin vid vårdlärarlinjen bör prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hemställer att regeringen prövar möjligheten att genom höjning av gruppstorleken från 24 till 30 elever skapa utrymme för en ökad utbildningskapacitet inom vårdlärarutbildningen, 2. att ger regeringen till känna vad som anförts om distansundervisning inom vårdlärarutbildningen. () ()
mot · G1021540 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1540 om förenklade rapportrutiner för gymnasieskolorna Varje vår arbetar rektorerna i landets gymnasieskolor med att sammanställa en rapport över det antal timmar, kurser och tjänster man planerar för det kommande läsåret. Det är ett omfattande och tidsödande arbete vars resultat går in till länsskolnämnderna för granskning och fastställande. Emellertid krävs att rektorerna också måste sända in samma omfattande rapport trots att det ju är fråga om samma läsår med viss justering. Eftersom ev. påpekanden från länsskolnämnden i vad gäller timantal och kurser med hänsyn till trygghetslagarna enbart i marginell omfattning kan föranleda förändringar, kunde ett förenklat rapportsystem införas. Ett sätt att förenkla byråkratin är att gymnasierektorerna endast lämnar uppgift på de punkter där förhållandena efter läsårsstarten förändrats i förhållande till vårrapporten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att förenklade rapportrutiner för landets gymnasieskolor utarbetas. lt 1977/78.
mot · G1021542 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1542 om statsbidraget till svenska barns skolgång i utlandet I budgetpropositionen 1977/78: 100 bil. 12 , avsnitt C 12, återfinns på s. 261 följande stycke: Utredningen (= utlandsskoleutredningen i sitt betänkande SOU 1977: 21) föreslår, att statsbidrag skall räknas endast på de elever för vilka gäller att åtminstone en av föräldrarna är svensk medborgare och att åtminstone en av dem vistas i utlandet på grund av tjänstgöring vid svensk myndighet eller organisation, tjänstgöring vid internationell organisation, tjänstgöring i företag med nära anknytning till , studier eller forskning för vilka studiemedel, stipendier eller lön utgår, kulturarbete på vilket vederbörandes huvudsakliga försörjning beror eller verksamhet i utlandet som i övrigt bedöms väsentligt för det svenska samhället. Om synnerliga skäl föreligger bör vidare enligt utredningen på sociala indikationer medräknas dels även annan elev än som nämnts, dels elev för vilken gäller att ingen av föräldrarna är svensk medborgare. Statsrådet delar utredningens syn att behörighetsregler bör finnas. Hon tillstyrker de av utredningen föreslagna behörighetsreglerna men framhåller att elevens behov skall vara avgörande vid tillämpningen. Dessa behörighetsregler för att ha rätt till statsbidrag för svensk skola utomlands innebär vissa olyckliga begränsningar. har i sitt remissyttrande över utlandsskoleutredningen bl. a. anfört att barn som t. ex. är omhändertaget av i utlandet bosatta släktingar som inte är svenska medborgare bör ha behörighet. Behörighetsreglerna bör i detta fall ändras så att ett tillägg görs med innebörden att om barn med svenskt medborgarskap eller med en förälder med svenskt medborgarskap är omhändertaget för vård av personer bosatta utomlands bör barnet vara behörigt. Behörigheten föreslås avhängig av dels föräldrarnas svenska medborgarskap, dels vissa andra specifika krav. Därav synes ett krav besynnerligt, nämligen kravet på tjänstgöring i företag med nära anknytning till . Något skäl för en sådan regel verkar inte relevant. Den bör därför ändras till tjänstgöring i företag. En begränsning i likhet med vad som föreslås i propositionen kan innebära begränsade reella möjligheter för svenska medborgare att söka arbeten på den internationella arbetsmarknaden, arbeten som kan vara av värde även för i ett längre perspektiv. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att uttalar att behörighetsreglerna för statsbidrag till svensk skola utomlands ändras i enlighet med i motionen angivna förslag.
mot · G1021543 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1543 av m. fl. om lokaliseringen av planerat högrisklaboratorium, m. m. pågår i inom biomedicinska centrum s. k. hybrid-DNA-forskning. Planer finns på att bygga ett speciallaboratorium för högriskabel ärftlighetsforskning. Kontrollen av denna forskning utövas allmänt sett dels av de medelstilldelande myndigheterna, dels av en särskild under forskningsråden gemensamt arbetande kommitté, hybrid-DNA-kommittén. Ansvaret för byggnadsverksamheten åvilar . Den berörda kommunen har formellt varken insyn eller inflytande över den här planerade forskningsverksamheten. Forskarna har ingen skyldighet att informera kommunen eller allmänheten om den pågående verksamheten. Denna ordning är enligt vår mening otillfredsställande. Enligt forskaruppgifter är hybrid-DNA-forskningen eller s. k. genetisk manipulation uppenbarligen en inte helt ofarlig verksamhet, som under olyckliga omständigheter skulle kunna påverka omgivningen. Den verksamhet det här är frågan om är därför enligt vår mening helt klart av sådant slag att kommunen borde ges dels möjligheter att hållas fortlöpande informerad, dels rätt att påverka sådana tillståndsbeslut beträffande själva verksamheten och dess lokalisering som med avseende på säkerhet bedöms vara erforderliga. Därvid bör övervägas såväl berörda kommunala organs roll i sammanhanget som formerna för samråd med berörda centrala myndigheter. Enligt vår mening bör en särskild utredning tillsättas med uppgift att se över kommunernas roll i här nämnt avseende i syfte att ge kommunerna en starkare ställning när det gäller granskningen av såväl industriell som annan forskningsverksamhet, som kan medföra hälso- och miljörisker. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av frågan om kommunernas roll med avseende på kontroll av sådan forskningsverksamhet som kan medföra hälso- och miljörisker. () PER ()
mot · G1021544 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1544 av m. fl. Enligt riksdagsbeslut skall det finnas två skogsinstitut i landet, ett för i och ett för norra delen av landet i . Beslutet att förlägga det norra skogsinstitutet till rönte stark kritik redan vid riksdagsbehandlingen, då det skulle innebära att den tidigare skogsskolan i i kommun skulle tvingas flytta, vilket bl. a. med hänsyn till att skolan förfogade över ändamålsenliga lokaler och god tillgång till övningsskog skulle innebära onödiga kostnader. beslutade i enlighet med UbU:s betänkande 1976/ 77: 4 med anledning av flera motioner att frågan om lokalisering av det norra skogsinstitutet borde prövas på nytt. Denna prövning förutsattes ske när Sö:s utredning om skogsteknikerutbildningens framtida utformning förelåg. Detta antogs ske för att kunna beaktas i budgetpropositionen för /79. Tyvärr har utredningen försenats, och därför innehåller årets budgetproposition inte förslag i denna fråga. kommun är en hårt utsatt glesbygdskommun, som behöver betydande sysselsättningstillskott för att klara en acceptabel servicenivå. Om riksdagsbeslut fullföljs och kommunen mister även de arbetstillfällen som denna arbetsplats erbjuder, försämras läget ytterligare. I budgetpropositionen föreslås en omläggning av intagningen till skogsteknikerutbildningen och en utökning vid skogsinstitutet i . Enligt vad vi erfarit är både skogsinstitutet i och skogsinstitutet i överens om att också det norra skogsinstitutet bör få del av den föreslagna utökade verksamheten. Detta kan ske genom att den utökade intagningen av 30 elever förläggs växelvis till och till . Också företrädare för skogsbruket instämmer i denna synpunkt. En förutsättning är dock att tillförsäkras nödvändig resursförstärkning för detta. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna att intagningen till skogsteknikerutbildningen bör vara lika stor vid skogsinstituten i och . PER () ()
mot · G1021545 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1545 om en maskinförarutbildning inom gymnasieskolan De gymnasiestuderande efterfrågar i ökande utsträckning den yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan. I det stora urvalet av yrkesinriktade linjer som finns saknas den viktiga (2-åriga) maskinförarutbildningen. Inom stora berörda branscher, skogsbruket, byggnads- och entreprenadbranscherna, har det varit ett stort behov av utbildning av maskinförare. En stark dokumentation på detta behov utgör maskinförarutbildningskommitténs (MUK) slutbetänkande Förslag till utbildningsprogram för förare av skogs- och byggmaskiner, som överlämnades och som hemställde om 2-årig maskinförarutbildning på gymnasieskolan. Bakom denna hemställan står representanter för 22 organisationer. Där finns representanter från bl. a. facken, arbetsgivarna, staten, kommunerna och försvaret. förslag om att starta maskinförarutbildning har avvisats av med hänvisning till de stora kostnader i maskininvesteringar som är nödvändiga. är emellertid reservationerna på kontot för utrustning i gymnasieskolan betydande. Därför bör det vara möjligt att inom ramen för detta anslag starta försöksverksamhet med maskinförarutbildning på lämplig ort, med befintlig skogsbruksskola, utan att detta medför behov av anslagsökningar. Mot vad man tidigare beräknade kan man på en skogsbruksskola betydligt reducera de tidigare beräknade kostnaderna för investering första året. Det går i viss utsträckning att utnyttja samma maskiner, lokaler och lärare, som finns tillgängliga och på så sätt inte få högre kostnad per elev än för skogsbrukslinjen. Andra årets investering i läromedel (maskiner) kan förbilligas t. ex. genom hyresavtal med bl. a. maskinägare, maskinfirmor eller försvaret, som under olika perioder kan ställa erforderliga maskiner till förfogande. Genom dylik försöksverksamhet kan man bl. a. få erfarenheter som kan ligga till grund för utvecklingsarbete i kostnadsminskande syfte. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära att försöksverksamhet med maskinförarutbildning inom gymnasieskolan startas på lämplig ort.
mot · G1021546 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1546 av och om inrättande av en professur i skeppsergonomi På de flesta arbetsområden sker en snabb utveckling av tekniken. En del av dessa arbetsområden är mer drabbade av olyckor än andra, och genomgående där är att det brister i anpassningen av tekniken till människan. Området ergonomi brukar definieras som anpassning av teknik, miljö och teknologiska system till människan och hennes förutsättningar och behov. finner vi att en av de kanske allra svåraste arbetsmiljöerna är den ombord på fartyg. Sjukdoms-, olycksfalls- och dödlighetsfrekvensen bland de ombordanställda är i allmänhet större än den för motsvarande åldrar i land. Svårigheterna för människan till sjöss och riskerna för sjöolyckor beror i många fall på en bristande anpassning av tekniken och de teknologiska systemen inom sjöfarten till människan som arbetar där. I forskningen på sjöfartens område är de avsnitt som är speciellt viktiga t. ex. forskning om verkningarna av luftföroreningar och andra kemiska faktorer ombord på fartyg, forskning om buller och vibrationer, forskning om kontrollrum i maskin och om ergonomiska faktorer som arbetsbelastningar vid service, underhåll och reparationer, forskning om de olika formerna av psykosociala förhållanden ombord på fartyg och lay-out och utformning av bostäder och fritidsutrymmen samt skiftproblematiken i samband med olika avlösningssystem. Bland de ergonomiska aktiviteter som pågår i kan nämnas att Stiftelsen skeppsforskning (SSF) bedriver forskning om buller och vibrationsfrågor och att arbetar på uppdrag av SSF med ett projekt om ergonomiska aspekter på tillförlitlighet vid handhavande av fartyg. Vidare pågår ett forskningsprogram som sjöfartens arbetarskyddsnämnd () har antagit och arbetarskyddsfonden anslagit medel för. En övergripande tvärvetenskaplig kartläggning av arbetsmiljöförhållandena ombord på fartyg finns i det första arbetsskedet. Denna kartläggning skall bl. a. omfatta faktorer som belysning, buller, vibrationer, termiskt klimat, fysiska och psykiska belastningar, kemiska miljöfaktorer, olycksfallsrisker, arbetstidsproblem och hälsoundersökningar. Då det i den svenska sjöfarten finns stora uppgifter när det gäller att utveckla, anpassa och styra den tekniska utvecklingen av system och komponenter till människans naturliga behov och förutsättningar, växer kraven på inrättandet av en professur i skeppsergonomi. I utbildningsutskottets betänkande 1976/77: 20 var utskottet inte av visande till att krav på tjänst i skeppsergonomi prövas i budgetarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär prövning om inrättande av en professur i skeppsergonomi. () ()
mot · G1021547 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1547 av om körkortsutbildning i skolan Att ha tillgång till bil har blivit en nödvändighet för medborgaren i gemen. Den tid är länge sedan förbi då bilen var en lyxvara som man både kunde ha och mista. är kommunikationsmönstret sådant att man utanför de större tätorterna blir mer eller mindre isolerad om man inte har möjlighet att anlita bil. Mot denna bakgrund kan det inte längre anses riktigt att medborgarna skall belastas med dryga kostnader för att ta körkort. Det råder allmän enighet om att trafikutbildningen måste vara så god som någonsin är möjligt, men just därför att man i ökad utsträckning strävar mot att nå detta mål ökas körkortskostnaderna ständigt. Den normala kostnaden för att ta körkort torde ligga vid . Vilken ekonomisk belastning detta kan betyda för den enskilde inser var och en. Särskilt hård blir belastningen för familjer med flera barn i körkortsåldem. Den bästa utvägen att åstadkomma den önskade goda trafikutbildningen utan att ekonomiskt belasta den enskilde är att på gymnasiets skolschema införa trafikutbildning som leder fram till körkort. Utbildningen bör bedrivas så att eleverna kan få körkort . För de ungdomar som inte går i gymnasiet och för vuxna personer som vill ta körkort bör kostnadsfria kurser i samhällets regi anordnas. I detta sammanhang är det också lämpligt att ändra själva formerna för körkortsproven. Som det nu är tar eleven en mängd lektioner för en körskollärare men skall sedan avlägga det helt avgörande provet inför en besiktningsman. Det måste anses olämpligt att läraren, som känner eleven väl efter alla lektioner, inte får vara med och så att säga sätta betyget, dvs. utfärda den handling som berättigar till körkort. Allt beror på hur eleven lyckas under den korta tid provet tar, hur vädret, väglaget och trafikförhållandena över huvud taget är vid uppkörningen. Det är förklarligt att många körkortssökande blir nervösa inför sådana prov och gör sämre prestationer än under mer normala omständigheter. Betydligt större hänsyn borde tas till elevens prestationer under den långa utbildningstiden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om införande av trafikutbildning som leder fram till körkort för bil, dels på skolschemat i gymnasiet, dels i form av kostnadsfria kurser i samhällets regi.
mot · G1021548 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1548 av m. fl. Den svenska ekonomin står inför stora problem. Strukturförändringar är nödvändiga med hänsyn till de internationella förändringar som vi nu upplever på flera områden. I branscher där har varit ledande nation, t. ex. varvs- och stålindustrin, och där svensk kvalitet och teknik hade världsrykte, får vi konkurrens från allt fler länder. Regeringen har satt in åtgärder på många områden för att avhjälpa denna situation. Det har varit krisprogram för särskilt drabbade näringar, småföretagarpropositionen osv. Också framöver utlovas åtgärder av den här karaktären. Det är dock angeläget att också se långsiktigt framåt. En förutsättning för det svenska näringslivets framtidsutsikter är att arbetet på att utveckla ny teknik och nya produkter inte avstannar. Forsknings- och utvecklingsverksamheten i företagen är av oerhörd betydelse. måste för framtiden på nytt hitta områden eller nischer där vi kan vara världsbäst. För att finna dessa och för att komma till en sådan position fordras mycket omfattande utvecklingsarbete. Det förutsätter stora forskningsinsatser, med ofta dyrbara anläggningar. Med nuvarande lönsamhet i det svenska näringslivet kan man befara att företagen inte ensamma förmår göra dessa osäkra framtidsinvesteringar. Statliga resurser i någon form för detta utvecklingsarbete måste kunna ställas till förfogande. I budgetpropositionen aviseras försöksverksamhet med näringslivsanknuten forskning i mindre och medelstora företag, vilket är mycket värdefullt. En annan möjlighet som bör prövas är att i större utsträckning tillåta att forskare vid högskolorna åtar sig forskningsuppdrag, med målinriktning, eller går direkt ut i företagen med forskningsinsatser. Det är angeläget att finna forskningssamband mellan näringslivet och statliga forskningsinstitut, som möjliggör sådana arrangemang. Exempel på dylik verksamhet kan hämtas från många andra länder. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar överlämna motionen till regeringen för beaktande vid utformningen av försöksverksamheten med näringslivskontakt för forskare. () () . () () ()
mot · G1021550 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1550 av och om vissa statsbidrag till folkhögskolor 1 propositionen 1976/77: 55 om folkhögskolan föreslogs dels att tidigare utgående byggnadsbidrag till folkhögskolorna inarbetades i det schablon bidrag som skulle ersätta det tidigare systemet, dels att övergången till det nya systemet skulle göras så smidig som möjligt. I det syftet föreslogs att ett särskilt bidrag skulle utgå för sådana projekt som översteg . och för vilka ansökan om bidrag hade inkommit till före . Propositionen föreslog en övergångstid och en årlig bidragsutbetalning av 3 milj. kr., alltså totalt 24 milj. kr. Även i årets budgetproposition föreslås en årlig utbetalning av 3 milj. kr. har emellertid erinrat om att kostnadsökningen har varit och att det årliga bidraget därför borde ökas till . beslut innebar att de skolor som föreberett sin byggnation skulle kunna fullfölja de uppgjorda planerna, och i förutsättningarna härför ingick att skolorna skulle erhålla statsbidrag av godkända kostnader. Det beräknade bidraget baserades på ett statsbidrag enligt nämnda andel av byggnadskostnaderna sedan ett i den s. k. schablonen ingående bidrag beaktats. Men om vid beviljande av bidrag hänsyn inte tas till kostnadsstegringen blir följden att det av fattade principbeslutet icke fulföljs och att skolornas statsbidragsandel sjunker. Härigenom föreligger risk för att angelägna projekt inte kommer till utförande och att nedlagt kapital förspills. Med stöd av det anförda hemställs att uttalar att det övergångsvisa anslaget för byggnadsarbeten vid folkhögskolorna successivt bör anpassas så att de ursprungliga intentionerna uppnås. () HANS () 1 1977/78.