ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021178 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 11781184 1977/78: 1178 av m. fl. om undervisningen i konsumentkunskap I en fri ekonomi är det konsumenterna som genom sina inköp avgör vad som skall produceras. Producenter och handel skall tvingas konkurrera för att tillgodose konsumenternas önskemål. Samhället skall se till så att karteller och monopolbildningar inte sätter konkurrensen ur spel. Viktigt är också att samhället inte genom restriktioner förhindrar en för konsumenterna önskvärd konkurrens. I en fri ekonomi är undervisningen i konsumentkunskap av stor vikt. Konsumenterna behöver veta vilka rättigheter och skyldigheter han/hon har som konsument. Kunskap om garantier, innehållsbeskrivningar, avbetalningsköp, kontrakt, tester, jämförpriser blir av allt större värde. har också en intensifierad konsumentupplysning ägt rum genom såväl massmedia som organisationer. Massmedias roll i detta sammanhang kan inte nog värderas. Tyvärr har det visat sig att konsumenterna ibland inte förstått redovisningen av det material som varit föremål för granskning. En av orsakerna till detta är en otillräcklig konsumentutbildning. Undervisningen i konsumentkunskap i skolan ger en splittrad bild. I meddelas konsumentundervisning främst inom ramen för ämnet hemkunskap. Men konsumentfrågor behandlas även inom svenska, samhällskunskap, ekonomi, hembygdskunskap m. fl. Konsumentundervisningen inom ovan nämnda områden är dock mycket ringa. Utbildningen i gymnasieskolan är uppbyggd i linjer och specialkurser. Även här meddelas undervisning i konsumentfrågor i ett stort antal ämnen såsom ekonomi, bostads- och miljökunskap, konsument- och varukunskap samt livsmedels- och produktionsteknik. För att ge morgondagens konsumenter en bättre undervisning i konsumentkunskap bör undervisningen framför allt i ökas betydligt. Detta bör kunna ske så att undervisningen koncentreras till ämnena hemkunskap och ekonomi samt att antalet timmar i dessa ämnen ökas. En ökad undervisning i konsumentkunskap skulle, förutom att ge eleverna en ökad konsumentkunskap, också minska behovet av lagstiftning och regleringar i marknadsekonomin . Med stöd av ovan hemställs att måtte ge regeringen till känna vad som i motionen 1 1977/78. anförts om ökad undervisning i konsumentkunskap i . () () () ()
mot · G1021179 · 1978-01-24 00:00:00 — om lokalisering till av vårdlärarutbildning Chefen för anför i budgetpropositionen 1977/ 78: 100 bil. 12 s. 452, i enlighet med sitt anförande i propositionen 1976/ 77: 59 och vad beslöt i anslutning till denna (UbU 1976/77: 20, rskr 1976/77: 246), att erfarenheterna av decentraliseringen av vårdlärarutbildningen till bör avvaktas innan ytterligare överväganden sker om att förlägga sådan utbildning till andra än nuvarande orter. I den sydöstra delen av landet föreligger ett behov av vårdlärarutbildning. i har i olika omgångar betonat värdet av en lokalisering till av vårdlärarutbildningen, med tanke på möjligheterna att få till stånd en tillfredsställande rekrytering av behöriga lärare till en expanderande vårdyrkesutbildningssektor. Samverkan kan dessutom ske med de övriga landsting som ingår i sjukvårdsregionen. har med högskola och lärarutbildning samt med föreslagen temaforskning och ett stort vårdområde de bästa förutsättningarna som utbildningsort för den aktuella vårdlärarutbildningen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att med anledning av propostionen 1977/78: 100 bil. 12 D 8. Vårdlärarlinjen, beslutar medge inrättande av vårdlärarutbildning i från .
mot · G1021180 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om bidraget till undervisningsmateriel i gymnasiet Den yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan efterfrågas i ökande utsträckning av de studerande. är det i nuvarande arbetsmarknadsläge angeläget att de ungdomar som önskar en yrkesutbildning kan ges det. Målsättningen bör naturligtvis vara att ungdomarna ges utbildning i gymnasieskolan i stället för att bli arbetslösa och därefter få AMS-utbildning. Yrkesinriktade linjer är ofta betydligt mera resurskrävande än de mera teoretiskt inriktade. En förstärkt yrkesutbildning kräver alltså ökade bidrag för utrustning. Det finns dock en omfattande reservation under anslaget bidrag till undervisningsmateriel. 1976/77 var reservationen 59 milj. kr., enligt budgetpropositionen är reservationen också innevarande budgetår omfattande. Även utan stora nytillskott till anslaget finns det alltså möjlighet att genom att prioritera de yrkesinriktade utbildningarna förbättra utrustningsstandarden. Särskilt angeläget är det att jordbruks- och skogsbruksutbildningarnas behov av utrustning beaktas. Jordbrukslinjen är den gymnasielinje som, förutom musiklinjen, har det största antalet förstahandssökande per plats. Statsbidragen inom jord- och skogsutbildningama uppgår f. n. till ca 3 milj. kr. Det ackumulerade statsbidragsbehovet beräknas till ca 75 milj. kr. En prioritering av jord- och skogsbruksutbildningen inom ramen för anslagen till undervisningsmateriel är därför angelägen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att inom ramen för bidraget till undervisningsmateriel jord- och skogsutbildningama prioriteras. () () () () () ()
mot · G1021181 · 1978-01-25 00:00:00 — av Hans Nyhage m. fl. om studieförbundens uppsökande verksamhet Med anledning av propositionen 1975: 23 angående vidgad vuxenutbildning m. m. beslutade om en treårig försöksverksamhet fr. o. m. /76 med uppsökande verksamhet bland korttidsutbildade grupper i bostadsområden för att ge dem information om deras studiemöjligheter. Ansvaret för verksamheten, som alltså är inne på sitt tredje och därmed sista år, åvilar () och genomförs av studieförbunden. I SÖ:s uppdrag ingår också att utvärdera verksamheten. Trots att någon redovisning av den av beslutade utvärderingen ännu ej föreligger, föreslår föredragande statsråd i propositionen 1977/78: 100, bilaga 12, att försöksverksamheten skall fortsätta och yrkar att ytterligare skall ställas till SÖ:s förfogande härför. Enligt vår mening bör SÖ:s utvärdering föreligga innan tar ställning till ev. fortsatt verksamhet på det här området. Någon ytterligare försöksverksamhet som underlag för SÖ:s utvärdering synes ej vara påkallad. Vi anser därför att det begärda anslaget av ej skall utgå. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att ej anvisa medel till för fortsatt försöksverksamhet med uppsökande verksamhet i bostadsområden. HANS NYHAGE (m) () ()
mot · G1021186 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1186 av m. fl. om en temaorienterad forskningsorganisation i Vid i pågår f. n. arbetet med uppbyggande av en temaorienterad forskningsorganisation. Planeringsarbetet baseras på en framlagd rapport, Tema ny väg för forskning, vilken utarbetats av en arbetsgrupp med uppdrag att framlägga förslag om en modell för forskning, som inte bygger på en strikt indelning i ämnesområden. Arbetsgruppens förslag innebär att temaforskningen till att börja med bör starta inom fyra områden, nämligen Hälso- och sjukvården i samhället; Kommunikation överföring av information; Teknik och social förändring; Vatten i natur och samhälle. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) föreslår i anslagsframställningen för /79 att skall fatta principbeslut om upprättande av en temaorienterad forskningsorganisation i och att bl. a. av ekonomiska skäl två tema skall starta /80 och de övriga två /81. UHÄ föreslår att anslaget till utrednings- och förberedelsearbete under /79 skall utgå med 1,5 milj. kr. I propositionen 1977/78: 100 bilaga 12 framhåller föredraganden (s. 388): Jag är övertygad om värdet av denna modell och anser sålunda att den bör prövas. Föredraganden är däremot inte beredd att förorda att ordinarie tjänster som professor inrättas för den temaorienterade forskningen. Föredraganden hänvisar bl. a. till att en tillräcklig analys inte föreligger beträffande möjligheterna att formerna för en avveckling av ett tema eller en övergång från ett tema till ett annat. Beträffande uppbyggandet av forskningsorganisationen uttalar föredraganden något vagt: Det fortsatta planeringsarbetet bör utgå ifrån att i vart fall temat Teknik och social förändring kan påbörjas . Detta i vart fall utesluter enligt uppgift inte att två teman kan startas, om anvisade medel det medger. Detta bör emellertid utsägas mera klart än vad som framgår av ovan citerade uttalande. Det är även angeläget att få definitivt uttalat att temaforskningen kan starta med två ämnesområden , då forskningsorganisationen i annat fall kommer att omfatta en alltför smal sektor. Föredragandens förslag beträffande professurer kan innebära att den temainriktade forskningsorganisationen får rekryteringsproblem redan i inledningsskedet. Tjänsterna bör därför inrättas som fasta tjänster redan Frågan är nämligen inte hur ett tema skall avvecklas utan hur temat skall övergå i ett annat, sannolikt näraliggande forskningsområde. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar uttala att temaforskningen vid i får starta med två tema , 2. att uttalar att tjänsterna som professorer får inrättas som fasta tjänster. () () (vpk) ()
mot · G1021187 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1187 om undervisningen för invandrare i svenska språket De särskilda kurser som anordnas vid folkhögskolor för invandrare i svenska och samhällsorientering är endast öppna för dem som ej är svenska medborgare. Invandrare som blivit svensk medborgare och har bristfälliga språkkunskaper kan ej delta. Detsamma gäller för barn till utlandssvenskar. Undervisningen vid folkhögskolorna har blivit uppskattad. Den kan ge en familj möjlighet att studera tillsammans. Vidare ordnas ofta barntillsyn, varför grupper som annars ej kunnat delta där bereds studiemöjligheter. Den bestämmelse som utestänger svensk medborgare från dessa studier vållar mycken irritation och stort administrativt trassel. Många har också svårt att acceptera denna bestämmelse då den upplevs som orättvist. En ändring av reglerna för deltagande får inga ekonomiska konsekvenser, då anslaget i budgeten är begränsat till . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att invandrare som blivit svensk medborgare skall få delta i folkhögskolekurser för invandrare i svenska och samhällsorientering.
mot · G1021191 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1191 om lokalisering till av yrkesteknisk högskoleutbildning Intresset för den kvalificerade formen av yrkesteknisk utbildning i enlighet med tankarna i U 68-förslaget ansågs vara stort bland presumtiva studerande. Värdet av en tids kanske fyra yrkeserfarenhet före den högre utbildningen kan ej bestridas. Tyvärr har vid genomförandet av vissa linjer intresset från de studerande varit svagt. Enligt uppgift synes den högre utbildningen på den trätekniska sidan vara en svag linje. Beträffande förläggningen av utbildningsenheterna är det fortfarande önskvärt att en så stor spridning som möjligt sker till olika delar av landet. Det är viktigt att tillfällen till högre yrkesutbildning skapas på många orter och gärna i landsdelar som förut har för liten del av den samlade högre utbildningen. En sådan landsända är utan tvivel län. Förläggningen av högre yrkesutbildning liksom all annan högskoleutbildning har stor lokaliseringspolitisk betydelse. Inte minst från den synpunkten förtjänar det framhållas att det är angeläget att förlägga högre utbildning till län. Tillgången till ett rikt differentierat näringsliv är av värde vid val av lokaliseringsort för den tilltänkta högre utbildningen. län har bl. a. en väl utvecklad träindustri. Av länets kommuner är , som hänvisats till den s. k. grå zonen, en skogskommun med sågverk och snickerifabriker samt möbelindustri, vilket skulle göra det lämpligt att förlägga högre utbildning dit. Enligt min mening bör därför en yrkesteknisk högskola med inriktning på träindustri kunna förläggas till . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att yrkesteknisk högskoleutbildning för träindustri förläggs till .
mot · G1021192 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1192 av och om fort- och vidareutbildningen av journalister I budgetpropositionen föreslås att särskilda medel (.) anslås till utbildning av journalister med anledning av den nya teknik med användande av textskärmsterminaler som börjat användas i tidningsföretag. Utbildningen skall enligt förslaget ske under ledning av FOJO (fortbildning av journalister) vid högskolan i . Dessa särskilda medel avses emellertid inte ingå i FOJO:s ordinarie budget utan beledsagas med särskilda anvisningar. Så föreslås t. ex. att utbildningen skall kunna ske direkt i företagen, i samarbete med journalisthögskolorna eller i samarbete med folkhögskolor. De särskilda anvisningarna innebär ett kraftigt avsteg från de principer som gällt för utbildningen vid FOJO. Detta kan kortfattat sammanfattas så, att utbildning i första hand skall ges åt dem som tidigare fått minst och därigenom har störst behov, oavsett vilket företag vederbörande kommit från (med tillägg att medarbetare på små och medelstora landsortstidningar skall komma i första hand). Vidare har all utbildning ordnats direkt av FOJO i dess egna lokaler. Rekryteringsprinciperna har fungerat utomordentligt väl. Ett stort antal journalister har genom FOJO-utbildningen fått möjlighet att verka inom nya områden eller fått bättre möjligheter att arbeta inom sitt tidigare verksamhetsområde. Det finns ingen rimlig anledning att anta att samma rekryteringsbestämmelser inte skulle kunna användas då det gäller utbildning i ny teknik. På de flesta tidningsföretagen kommer ny teknik att införas etappvis, och oftast kommer medarbetare på vissa avdelningar i kontakt med den långt före övriga anställda. Att då ge de journalister som först kommer i kontakt med ny teknik företräde till utbildning i denna på FOJO synes helt rimligt. Inte heller finns det något som talar emot att medarbetare från flera företag liksom kan delta i samma kurs. De lokaler FOJO förfogar över är också väl lämpade för denna verksamhet. Naturligtvis måste den tekniska utrustningen kompletteras med t. ex. textskärmar, men detta blir ändå nödvändigt för att utbildning i t. ex. redigering på bildskärm skall kunna bedrivas. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att de särskilda medel (.) som anslagits till utbildning i ny teknik under FOJO:s ledning tillförs FOJO:s ordinarie anslag, 2. att hos regeringen hemställer att FOJO ges i uppdrag att anordna utbildning i ny teknik på samma villkor som övrig utbildning. () ()
mot · G1021194 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. tl. om facklig kunskap som schemalagt ämne i skolundervisningen har en serie nya lagar införts på arbetsmarknadsområdet. Dessa lagar stärker arbetstagarens roll och ålägger arbetsgivaren huvudansvaret för arbetsmiljön och efterlevnad av lagarna. Bland stora tunga lagar som införts kan nämnas den omarbetade arbetarskyddslagen, där skyddsombudens ställning väsentligt stärkts, produktkontrollagen som ålägger producenten eller importören att bevisa en varas ofarlighet innan den får marknadsföras, lagen om anställningsskydd, anpassningslagen och senast den nya arbetsmiljölagen. De nya lagarna kommer att kräva ökad kunskap i fackliga frågor från arbetstagarnas sida. Även om arbetsgivarna ålagts informtionsskyldighet till sina anställda om riskerna på arbetsplatsen, nya säkerhetsbestämmelser m. m. ger inte detta tillräcklig kunskap för de anställda att kunna hävda sin rätt enligt de nya lagarna. Den absoluta majoriteten av alla skolelever kommer att bli arbetstagare och bör som sådana ha kunskap om sina rättigheter och skyldigheter liksom om fackets uppgift och roll. Det är allmänt omvittnat att nuvarande undervisningssystem knappast ens har givit eleverna baskunskap om facket. En hanterlig väg vore att komplettera de fackliga organisationernas vidareutbildning med att föra in facklig kunskap i undervisningsplanen som schemalagt ämne såväl i grund- och gymnasieskolan som i den yrkesinriktade undervisningen. att uttalar att facklig kunskap bör föras in i undervisningsplanen såväl i grund- och gymnasieskolan som i den yrkesinriktade undervisningen som schemalagt ämne. () i Kumla () () () () ()
mot · G1021196 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1196 av om en modern flora Behovet av en modern svensk kärlväxtflora blir alltmera påtagligt. Visserligen finns ett antal floror men ingen av godtagbar vetenskaplig standard. Illustrerade floror i färg fyller utan tvivel en stor uppgift när det gäller att sprida kännedom om vår växtvärld men har den bristen att de bara behandlar de mest iögonenfallande arterna. Denna brist på floror, närmast genant i dessa dagar, medför bl. a. att de inventeringar som sker i samband med den fysiska riksplaneringen blir mer eller mindre ofullständiga. Det är med andra ord helt enkelt nödvändigt att vi får en modern flora, med tanke på den allt viktigare roll som amatörerna spelar i våra florainventeringar skrivna på svenska. Eventuellt kan man tänka sig en större flora på engelska men i så fall kompletterad med ett lätthanterligt examinationsschema på svenska. Dessa detaljer torde emellertid knappast behöva mera ingående behandlas här. Flera försök har gjorts att fylla tomrummet på här avsedd nivå. Så utgavs några häften flora av . , men arbetet avbröts genom författarens bortgång. Ett nytt försök : Skandinavisk kärlväxtflora resulterade i en volym 1953 och ytterligare en 1966. Därefter slutade även detta arbete genom författarens bortgång. Gemensamt för och arbeten var att de gjordes mer eller mindre på fritid vid sidan av annan tidskrävande sysselsättning. Deras verk bildar en god grund för arbetet på en ny flora, men man kan knappast tänka sig denna som en direkt fortsättning därpå, bl. a. av nomenklaturskäl. Enda möjligheten att inom rimlig tid få en modern flora är därför att en särskild heltidstjänst, förslagsvis på docentnivå inom naturvetenskapliga forskningsrådets ram, inrättas. Det torde få ankomma på forskningsrådet att därefter bestämma om tjänstens lokalisering. Under hänvisning till det anförda hemställs därför att hos regeringen anhåller att naturvetenskapliga forskningsrådet får i uppdrag att överväga frågan om inrättandet av en heltidstjänst för det i motionen angivna ändamålet.
mot · G1021201 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1201 av m. fl. om indrivningen av TV-licensavgifter Intäkterna i utgörs till största delen av mottagaravgifter bestående av ljudradioavgift, kombinerad avgift och färgtillägg. slopas dock den särskilda ljudradioavgiften. Enligt uppskattningar som gjorts inom fanns det sammanlagt ca 180 000 TV-innehavare som inte betalade in den kombinerade avgiften. Det antal innehavare av färg-TV som ej betalade in färgtillägget uppskattades till omkring 170 000. Totalt synes detta innebära att undandrogs inkomster om ca 70 milj. kr. , varav ca 50 milj. kr. i kombinerad avgift och ca 20 milj. kr. Ett visst kontrollsystem genom bl. a. uppsökande verksamhet förekommer för att driva in resterande avgifter. Skulle dessa resterande mottagaravgifter uppgå till ungefär samma belopp under exempelvis en tioårsperiod, rör det sig om icke obetydliga summor i pengar räknat. Då den uppsökande verksamhet som bedrivs icke synes fungera på ett tillfredsställande sätt i och med att resterande mottagaravgifter för TV icke blir betalda, bör ytterligare åtgärder övervägas, som på ett mer adekvat sätt angriper dessa förhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna att indrivningen av uteblivna TV-licensavgifter bör effektiviseras. () ()
mot · G1021208 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1208 om skyldighet för fotgängare att bära reflex Ingen förnekar betydelsen av att gående använder reflexer under årets mörka månader. Ändå har undersökningar av reflexanvändning visat att av dem som vistas på mörka eller dåligt upplysta vägavsnitt bär reflexer. Det har dessutom visat sig att huvuddelen av reflexanvändarna är barn och äldre, medan gruppen har en mycket låg benägenhet att använda ett bevisligen mycket gott skydd mot mörkerolyckor. Kalla fakta talar för att en bilist ser en gående med reflexer på ca 125 meters avstånd när bilen kör med halvljus. Vid helljusanvändning ökar avståndet väsentligt. Det har också konstaterats att bland vuxna används reflexer ytterst sällan inom tätbebyggda områden, och ändå är det just där de flesta mörkerolyckorna inträffar. Därför borde reflexanvändning vara en självklarhet även hos gående i just tätorter och städer. Med dagens låga reflexanvändning måste man därför satsa både tid och pengar på att motivera gående att använda reflexer. Någonting som egentligen inte skulle behövas, då alla är medvetna om reflexernas betydelse för att minska antalet mörkerolyckor. Trots denna satsning är anpå att kraftigare och mera tvingande åtgärder måste vidtagas, vändningen av reflexer så låg som inledningsvis anfördes. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställes att begär att regeringen låter utreda frågan om lagstadgad skyldighet att bära reflexer under årets mörka månader.
mot · G1021209 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1209 av och om prissättningen på flygresor till och från Tillsammans med färjetrafiken motsvarar flygtrafiken gotlänningarnas landsväg eller järnväg i förbindelserna med övriga delar av landet. Goda flygförbindelser till rimliga priser är av stor vikt för befolkning och för regionens utveckling. Detta har också i viss utsträckning beaktats av statsmakterna, och en viss subvention tillämpas på flygets biljettpriser. I årets budgetproposition är ett förslagsanslag på . upptaget som ersättning till för särskilda rabatter vid flygtrafik på . gäller denna rabattering för alla resenärer på gotlandslinjerna. I Planförslag 1974 av Regional Trafikplanering har på utvecklat sin ståndpunkt till flyget och biljettpriserna på följande sätt: Inrikesflyget är för kommunikationer av helt annan betydelse än för andra regioner beroende på att alternativa resemöjligheter på landsvägar och järnvägar saknas. Flyget är dessutom det enda transportsätt som möjliggör ett endagsbesök på fastlandet. Av helt avgörande betydelse för flygets möjligheter att tillgodose resbehovet är dess ekonomiska tillgänglighet då flyget på vänder sig till icke traditionella resandekategorier. För att erhålla en överensstämmelse mellan målsättningen med avseende på tillgänglighet och det kontaktbehov som föreligger, och då på kort sikt flyget är det enda transportmedel som kan uppfylla de uppställda kraven på transportförsörjningen, bör flygtaxan fastställas med hänsyn till regionalpolitiska och sociala bedömningar. Mot bakgrund av den särställning flyget intar för kontaktmöjligheterna mellan och regioner på fastlandet föreslås en taxesättning som motsvarar SJ:s klass taxa på fastlandet. Med de taxor som f. n. tillämpar på gotlandslinjerna kan det konstateras att vägen syns lång till uppfyllandet av här refererade målsättning. täckte statens rabattering av det faktiska biljettpriset, då . t. o. r. VisbyStockholm. Denna andel har sedan successivt urholkats, så att biljettpriset som stigit till . Det rabatterade biljettpris gotlandsresenärerna har att erlägga är efter den senaste prishöjningen . t. o. r. VisbyStockholm, en sträcka på . Gällande pris för t. o. r. med SJ:s klass tåg är f. n. Från såväl på som från har i skrivelser till regeringen hemställts att en överprövning av luftfartsverkets beslut måtte ske då det gäller de senaste flygprishöjningarna för Även om regeringen skulle bifalla denna hemställan är det enligt vår mening nu nödvändigt med en översyn av målsättning och taxor för flygtrafiken på gotlandslinjerna. Inrikesflyget på vänder sig till resandekategorier som på fastlandet normalt färdas med tåg och bil. För många av dessa resenärer utgör färjeförbindelserna inget alternativ på grund av turtäthet, restid, resans förläggning m. m. Av detta m. fl. skäl bör det prövas på vilket sätt den av uppställda målsättningen för prissättningen på flygresor från och till skall kunna uppnås. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn och redovisning angående möjligheterna till en prissättning på inrikesflygets gotlandslinjer som motsvarar SJ:s klass-taxa på tåg.