ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021296 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. Alla bankinstitut, såväl affärsbanker som sparbanker, tar för sina olika tjänster viss avgift av sina kunder. Således får den som erhåller ett lån betala avgift för utfärdande av lånehandlingar, på samma sätt som den som har en bankväxel får betala avgift vaije gång växeln omsätts. Det finns inga fasta regler för de aktuella bankavgifternas storlek, utan det står varje bank fritt att själv fastställa avgiftstaxan, och detta har fått till följd att avgifterna varierar kraftigt mellan olika banker. Bankerna gör en subjektiv, skönsmässig bedömning av vilken avgift man skall ta ut. Det kan ifrågasättas om bankernas arbete med att utfärda lånehandlingar och växlar egentligen är så omfattande som avgifternas storlek innebär. Samhället borde ha ett avgörande inflytande över bankavgifternas storlek, och detta kan tillgodoses genom att fastställde en avgiftstaxa. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att av regeringen begära ändring i gällande banklagstiftning, så att blir beslutande organ för bankavgifternas storlek. () () () () ()
mot · G1021297 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om tvångsförvaltning av vissa företag I vårt land finns en omfattande företagsstruktur, från en- och tvåmansföretag upp till stora koncerner med tiotusentals anställda. Huvuddelen av denna företagsamhet drivs på ett föredömligt sätt, mätt enligt företagsekonomiska bedömningsgrunder. För den återstående delen av företagen finns det emellertid många olika synpunkter och bedömningar. Det finns företag med en utmärkt produktion vilka har stora utvecklingsmöjligheter, men ägaren vill ej engagera sig i ytterligare utveckling eller produktion, trots lönsamhet, till skada för såväl samhälle som de arbetssökande. Det finns andra företag som är välutvecklade företag men på grund av snävt ekonomiskt tänkande avvecklar företaget, och ägaren tar vinsten och ger sig iväg samt lämnar den arbetslösa skaran kvar att tas om hand av samhället. Helt klart finns det mellan båda dessa ytterlighetsvarianter en massa företag med varierande struktur, men som ändå ej utnyttjar den kapacitet och de möjligheter som samhället bjuder för fortsatt drift. Man slår sig till ro med motiveringen att löneläget i är för högt eller att Åmanlagarna är ett hinder och låter allt stanna därvid, trots att andra förutsättningar finns. Varken löneläge eller Åmanlagen är något hinder. De här förhållandena inom företagarvärlden finns och många exempel visar dettta. När man avvecklat eller avstått från vidareutveckling, allt beklämmande och till skada för de anställda, arbetssökande, kommunen och samhället i sin helhet, har det i regel endast varit med hänsyn till ägarintressen. Enligt vår mening bör det, i likhet med den ordning som gäller inom bostadsmarknaden, finnas möjlighet att tvångsförvalta sådana företag. Vid sådana tillfällen då företagare av olika anledningar vägrar att vidareutveckla företaget, trots möjligheter till lönsamhet, eller när företagare nedlägger driften och motsätter sig rekonstruktionen av företaget eller dess försäljning och förlägger produktionen till utlandet, allt för egen skull, bör anställda, kommun och staten genom sina organ gemensamt ges laglig rätt att tvångsförvalta företaget. Denna fråga har nått en sådan grad av utveckling och är så allvarlig från samhällssynpunkt, att möjligheterna att tvångsförvalta sådana företag bör utredas omgående. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att tvångsförvaltning av företag utreds, i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () ()
mot · G1021298 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1298 om åtgärder för att underlätta distributionen av tidningar och tidskrifter i glesbygd Samhället söker på olika sätt medverka till att upprätthålla servicen i glesbygden. har - på förslag av den nuvarande regeringen beslutat om stödåtgärder på distributionsområdet. En särskild delegation för glesbygdsfrågor har tillsatts. Det ligger även i samhällets intresse att medverka till att tidningar och tidskrifter kan distribueras i glesbygderna. Distributionen sker genom (). Till de stora butikerna levereras tidningar och tidskrifter utan distributionsavgift. Men en stor del av de mindre återförsäljarna, de s. k. B-återförsäljarna, får betala en distributionsavgift på . 1 100 glesbygdsbutiker får betala denna månatliga avgift. Det säger sig självt att det blir olönsamt att sälja tidningar på detta sätt. Det skulle också innebära en stor nackdel för glesbygdsbefolkningen om de inte längre skulle få tillgång till tidningar och tidskrifter i sina butiker. har hos regeringen begärt särskilda åtgärder för att ekonomiskt underlätta för försäljningsställena i glesbygden att tillhandahålla tidningar och tidskrifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för att möjliggöra för glesbygdens butiker att tillhandahålla tidningar och tidskrifter.
mot · G1021300 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om framställning av en exportkatalog Den som önskar importera varor till kan ofta fl en god överblick över vad andra länder har att sälja genom att bläddra igenom exportkataloger, som visar bilder av produkterna och beskriver företagens kompetens och kapacitet. saknar detta säljunderlag som hjälp i marknadsföringen av svenska produkter i utlandet. Arbetet med att sälja skulle underlättas om våra handelsrepresentationer alltid hade tillgång till exportkataloger, som ingående visade upp vad svenska företag och branscher har att erbjuda världsmarknaden. Många mindre företag skulle om de medverkade i en sådan försäljningsdrive ha möjlighet att vidga sina marknader. Svårigheten och kostnaderna för att alltid kunna hålla en aktuell försälj ningskatalog skulle kunna överbryggas om arrangörerna av utställningar och mässor i utvidgar de traditionella utställarkatalogerna med bilder av varor och beskrivningar så att en potentiell köpare från utlandet lätt finnér sig till rätta i handeln med svenska företag. Mässkatalogerna skulle, om samhället gav ekonomiskt stöd till produktion och översättningar, kunna bli ett ovärderligt säljstöd åt företagen och underlätta de svenska handelsrepresentationernas arbete. Katalogerna skulle öka intresset för svenska mässor internationellt, underlätta företagarföreningarnas arbete med att hjälpa mindre företag att komma ut på världsmarknaden, som , som lämpligen bör ha del i ansvaret för katalogernas tillkomst, alltid kan räkna med att ha aktuellt material från företagen i sitt säljbefrämjande arbete. som inte anser sig ha råd med investeringar i utställning av sina produkter kan genom samverkan med företagarföreningarna bli representerade på mässorna och därvid få berättigat utrymme i exportkatalogmässkatalogen och få ut sina erbjudanden till så många potentiella köpare som möjligt. Fördelen med en knytning av exportkatalogen till mässorna är att samtliga berörda parter regelbundet får färskt säljmaterial till sitt förfogande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om produktion av eller bidrag för framställning av exportbefrämjande kataloger under medverkan av och mässarrangörer. () () 1* 1977/78. 3 sam!.
mot · G1021308 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. Regeringen har tillsatt en utredning om Statsföretag AB:s verksamhetsinriktning och mål. Utredaren skall enligt direktiven beröra en rad utomordentligt väsentliga frågor rörande Statsföretagsgruppen av stor principiell och politisk betydelse. Utredaren bör enligt direktiven lämna förslag till en övergripande målsättning för Statsföretagsgruppen samt pröva principerna för gruppens organisation. En huvudfråga skall vara i vilken utsträckning och på vad sätt staten genom Statsföretag skall engageras i branscher med strukturproblem och i kapitalkrävande basindustrier. Vidare bör han överväga Statsföretags medverkan i regionalpolitiken. Utredaren bör också ange vilka kriterier som bör ligga till grund för att bedöma om företag inom bör avyttras eller avvecklas. Frågan om ett vidgat ägande av företagen inom och konsekvenserna av detta i vad gäller möjligheterna att genomföra samhälleliga uppgifter i ekonomiskt hänseende är en annan fråga som enligt direktiven skall behandlas. En annan fråga är hur kravet på avkastning på kapitalet i koncernen i dess helhet skal! Utredaren bör här enligt direktiven framlägga förslag om en principiell syn på hur lönsamhetskravet bör tillgodoses. Som synes har utredaren att behandla frågor av mycket stor näringspolitisk och ekonomisk betydelse. Enligt vår uppfattning är det anmärkningsvärt att så väsentliga och politiskt viktiga frågor görs till föremål för en enmansutredning. Karaktären hos de frågor som enligt direktiven skall beröras är enligt vår mening sådan att utredningen självfallet skall ha en parlamentarisk sammansättning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om att utredningen om Statsföretag AB.s verksamhetsinriktning och mål får en parlamentarisk sammansättning. () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G1021309 · 1978-01-25 00:00:00 — av Oiof m. fl. om export av tjänster till I propositionen 1977/78:101 med förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 föreslår handelsministern att skall anvisa 5 milj. kr. för aktier i ett bolag för export av tjänster till . Frågan anmäldes redan under förra i propositionen om exportfrämjande åtgärder avseende (prop. 1976/77:83). Vi framhöll i motion 1976/77:1489 att ett särskilt organ för export av utbildningstjänster till borde inrättas. Men vi fann det material som framlades i propositionen alltför bristfälligt för att närmare ställningstagande skulle kunna ske redan då. Ingenting redovisades om bolagets principer för projektval, samverkansformer med biståndsorganen, organisationen, ägarstruktur eller finansiering. Förslaget i den nu aktuella propositionen om tilläggsbudget är lika bristfälligt som . Vi finner det otillständigt att ett så undermåligt bakgrundsmaterial presenteras för som underlag för beslut. Det nämns endast att regeringen i samarbete med undersökt frågor som avser bolagets ägarstruktur, organisation och budget samt att representanter för näringslivet är beredda att teckna hälften av aktierna. Vår principiella inställning är att ett aktiebolag för export av tjänster till uländer kan vara en lämplig konstruktion. Men en utgångspunkt skall då vara att bolaget skall vara helstatligt. Då bolaget är tänkt som ett konsultföretag bör verksamheten inte kopplas samman med leverantörsintressen. Mot bakgrund av den utomordentligt knapphändiga redovisningen i propositionen är vi emellertid inte beredda att tillstyrka att bolaget nu inrättas. Regeringen bör därför återkomma med en fyllig redovisning som ger det beslutsunderlag som normalt brukar ske i propositioner. bör begära att förslaget skall avse ett helstatligt aktiebolag. Det finns därutöver ytterligare ett viktigt skäl för att inte nu fatta beslut i frågan. Regeringen har aviserat en proposition om den framtida biståndspolitiken. I det sammanhanget kommer att få diskutera det s. k. bredare samarbete, som redovisas under anslaget Särskilda program under biståndsanslagen. Detta bredare samarbete innefattar verksamheter som, såvitt vi kan förstå, kommer att överföras till det nu föreslagna bolaget. Vidare kommer förslagen från industsribiståndsutredningen att tas upp i den propositionen. Förslaget om ett bolag för export av tjänster till uländer bör därför av behandlas parallellt med den kommande biståndspropositionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att avslår regeringens förslag att till Teckning av aktier i eli bolag för export av tjänster till på tilläggsstat till statsbudgeten för /78 anvisa ett investeringsanslag på , 2. att hos regeringen begär ett preciserat förslag om inrättande av ett helstatligt aktiebolag för export av utbildningstjänster till . () () () () () () HANS () () () () () () () ()
mot · G1021310 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. lade den borgerliga regeringen fram förslag för enligt vilken regeringen skulle bemyndigas att sluta avtal med (). För ändamålet begärdes ett anslag på 6 milj. kr. Från socialdemokraterna yrkade vi avslag på regeringens förslag, som emellertid antogs av den borgerliga riksdagsmajoriteten. Sedermera har regeringen undertecknat avtal om svenskt medlemskap i . De skäl som vi anförde i vår motion 1976/77:1489 är fortfarande giltiga. Sålunda är de exportvinster som enligt regeringen skulle kunna uppstå betydligt överdrivna. Kostnaden för svenskt medlemskap i är jämförelsevis stor i förhållande till den förväntade exportökningen. Härtill kommer att ett medlemskap i också får återverkningar på vår utrikespolitik och vår biståndspolitik, vilket är ett avgörande skäl för att motsätta sig svenskt medlemskap i . Genom inträde i IDB kommer vi att indirekt stödja regimer som visar synnerligen liten respekt för de mänskliga rättigheterna. Huvuddelen av bankens resurser går nämligen till militärdiktaturer och andra förtryckarregimer i . Förutsättningar för ekonomisk och social utveckling saknas också i flertalet av de aktuella länderna under rådande samhällssystem. Dessutom går en dominerande del av bankens resurser till de rikare länderna i . Vi vill också erinra om att den nuvarande biståndsministern så sent som i framhöll att IDB:s utlåningspolitik mycket dåligt stämmer med riktlinjerna för det svenska utvecklingssamarbetet. Han sade därvid bl. a. att banken inte prioriterar socialt motiverade investeringar och att har vetorätt när det gäller utlåningsbeslut samt att det knappast går att anföra några biståndspolitiska motiv för ett svenskt inträde i IDB. Dessa synpunkter är fortfarande giltiga. Det har hävdats från regeringens sida att genom medlemskap i skulle kunna påverka inriktningen av bankens utlåning samt verka för en ändring av röstreglema. Så som reglerna nu är utformade saknar emellertid möjlighet att påverka såväl röstreglerna som bankens inriktning. I propositionen 1977/78:100 bil. 14 begär regeringen för nästa budgetår ytterligare 5 milj. kr. som bidrag till IDB. I sak har ingenting ändrats sedan riksdagsbeslutet . Vår kritik kvarstår alltså med oförminskad styrka, och vi hänvisar till vad vi då anförde. Vi vill också erinra om att regeringen enligt förra årets riksdagsbeslut (NU 1976/77:47, rskr 1976/77:332) ytterligare skulle analysera de aktuella omständigheterna i banken och värdera de tecken på positiva förändringar i IDB:s politik som åberopades i motionen. Regeringen har inte i budgetpropositionen kunnat visa att man under förhandlingarna på något sätt lyckats påverka banken i positiv riktning. De uppgifter som redovisas i budgetpropositionen om bankens utlåningsverksamhet var redan kända när fattade sitt beslut. Enligt vår mening bör begära utträde ur IDB, och vi yrkar därför avslag på regeringens förslag om ytterligare bidrag till IDB. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar uttala att skall utträda ur , 2. att avslår regeringens förslag om att till Bidrag till (B 7, ) för /79 anvisa ett förslagsanslag om . () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G1021312 · 1978-01-23 00:00:00 — 1977/78 1312-1320 av m. fl. Praktiskt taget alla bilar som säljs i är försedda med dåliga avgassystem. De är vanligen tillverkade av kolstål, vilket innebär att de håller och . Det finns flera förklaringar till att enskilda bilägare inte byter till rostfria avgassystem. De säljs vanligen inte som originaldelar och många vet inte att de finns. Den vanliga orsaken är dock att det är rationellt endast om man tänker behålla bilen . I annat fall blir det nästa ägare som får stå för kostnaden. Detta är bara ett av många exempel på de små beslutens tyranni som går ut över det samhällsekonomiskt vettiga. Bilbranschens intresse av dåliga avgasrör är sannolikt i första hand ekonomiskt. tvingas ungefär en och en halv miljon bilägare byta avgassystem. Med nuvarande priser ger det en total årlig försäljning på 600-700 milj. kr. Förtjänstmarginalerna på reservdelar till bilar är ovanligt höga. Enligt en undersökning som statens pris- och kartellnämnd gjorde 1971 var av priset vinster för olika mellanhänder. Marginalerna är enligt bilbranschens egna uppgifter mindre men ändå betydande. Det finns inte något skäl för samhället att acceptera detta resursslöseri. Det finns rostfria avgassystem som håller som bilen. kostar de mer per styck, vid massproduktion blir prisskillnaden sannolikt ännu mindre. Om biltillverkarna tvingas förse bilama med dessa avgasrör skulle konsumenterna spara inemot 800 milj. kr. , om man räknar in både faktiska utgifter och att de slipper tidsspillan och besvär. Samhället skulle spara 160-250 miljoner kWh (motsvarar 30 000-50 000 m3 olja) genom att färre avgassystem behöver tillverkas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en skyndsam utredning om möjligheterna att förse alla nya bilar som säljs i med rostfria avgassystem, ägnade att fungera under bilens hela livslängd. () () 1 1977/78. 3 sami Nr 1312-1320
mot · G1021318 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1318 av m. fl. om rätt att på arbetstid organisera viss motionsidrott Det finns i vårt land en väl utbyggd folkrörelseorganisation som bedriver och organiserar en omfattande motionsidrottsverksamhet. Det är (Korpen), vilket organisatoriskt sett i stor utsträckning bygger på klubbar med anslutning till arbetsplatserna. Tusentals aktiva korpidrottsledare satsar mycken tid och kraft för att åstadkomma bredaste möjliga omfattning av en verksamhet, som är inriktad på insatser för lämplig kost och lagom avpassad motion. Verksamheten ryms väl inom det nya begreppet friskvård. arbete finansieras huvudsakligen genom statsbidrag. De regionala och lokala förbunden erhåller i varierande omfattning anslag från sekundär- och primärkommuner. De drygt 15 000 arbetsplatsanknutna korpklubbarna får som regel sina kostnader täckta genom resp. företag. Självfallet varierar innehållet i och omfattningen av såväl verksamhet som ekonomiska insatser betydligt mellan olika företag. På många arbetsplatser saknas också alltjämt ett organiserat utbud av motionsaktiviteter av det slag som i första hand Korpen bjuder. Det finns med andra ord behov av betydligt ökade insatser för att kunna vidareutveckla motionsidrottsverksamheten med arbetsplatserna som bas. I det arbetet är det önskvärt att löntagarorganisationer, studieförbund och företag medverkar. Det förtjänar nämnas att startar en stort upplagd kampanj kallad . Bakom kampanjen står Korpen, arbetsmarknadens samtliga parter samt vissa folkrörelseföretag och samhällsorgan. Arbetet är i första hand inriktat på att engagera allt fler människor i regelbunden motionsverksamhet. Dessutom görs i sammanhanget betydande insatser för att sprida upplysning i kostfrågor. Allt tyder på att prima liv-kampanjen genom sin gedigna uppbyggnad och sitt angelägna budskap kommer att få ett starkt genomslag och medverka till en ökad medvetenhet om värdet av en bra kost och en lagom avpassad motion. Det är viktigt att motionsidrottsverksamheten, med sin stora betydelse för en förbättrad folkhälsa och ett ökat välbefinnande hos individen, kan konsolideras och utvecklas. Därvid spelar möjligheten till ökade insatser på arbetsplatserna en avgörande roll. Redan nu gör, som ovan antytts, en stor skara korpidrottsledare oskattbara insatser utan någon som helst ekonomisk ersättning. På den grunden är det säkerligen möjligt att väsentligt vidga verksamheten. Dock krävs så betydande organisatoriska insatser av enskilda personer att det mot bakgrund av verksamhetens stora betydelse synes oss skäligt att överväga möjligheterna av en lämpligt reglerad rätt för vissa motionsidrottsledare att utföra sina uppgifter på arbetstid. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar anmoda regeringen att ge nya arbetsrättskommittén tilläggsdirektiv i enlighet med vad i motionen anförts om rätt för anställd att på arbetstid organisera viss motionsidrottsverksamhet. () ()
mot · G1021319 · 1978-01-25 00:00:00 — om särbehandlingen av kvinnor och män vid inträde till offentliga Kvinnor gratis inträde, "Män och kvinnor 18 år-detta är exempel på villkor och erbjudanden som många danslokaler och nattklubbar har. Prisdifferentiering och skilda åldersgrupper är uttryck för en diskriminering av såväl kvinnor som män. Låt vara att det inte är en diskriminering som har någon avgörande inverkan på kvinnors och mäns villkor i samhället i övrigt, men fördomar bör bekämpas i vilka former de än förekommer. De skilda reglerna har inte heller något med den allmänna ordningens upprätthållande i lokalen att göra. F. n. pågår ett arbete i regeringen med en lag mot könsdiskriminering. Det vore i det sammanhanget lämpligt att också utforma ett lagförslag för lika regler för kvinnor och män vid inträde till offentliga lokaler. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till lag om lika regler för kvinnor och män vid inträde till offentliga lokaler. () ()
mot · G1021320 · 1978-01-25 00:00:00 — om en ny mellan och Byggandet av ny mellan och inom kommun är ett av landets mest angelägna vägprojekt. Ombyggnaden avser i första hand att förbättra framkomligheten för trafiken på . Genomfartstrafik undviks förorterna , T rödje och liksom norra delen av . Den nya vägsträckan blir . Nuvarande trafik utgör 6 500-15 000 AP/dygn . Den befintliga vägbredden varierar mellan 6,0-13,0 m, medan den planerade vägen blir tvåfaltig med en totalbredd på 13,0 m. Kostnaden för projektet är beräknad till 59 milj. kr. Reshastigheten på den planerade sträckan beräknas öka . Tidsbesparingen med hänsyn till hastighetsökningen och en vägförkortning uppgår per fordon, vilket totalt innebär en restidsvinst av eller . Trafiksäkerheten förbättras av ombyggnaden. Olycksfallsfrekvensen förväntas minska med ca 22 olyckor . Trots hastighetsökningen erhålls på grund av vägförkortningen en minskning av fordonskostnadema med ca /år. Genom utflyttning av fjärrtrafiken erhålls större trafikutrymme för den lokala trafiken. Detta medför dessutom att olycksriskerna för gång- och cykeltrafiken avsevärt minskar. Avlastningen av trafiken genom tätorterna medför en kraftig minskning av buller- och luftföroreningar, som barriäreffekten i samhällena längs befintlig väg minskas. Någon nämnvärd förändring av landskapsbilden synes ej uppkomma. Från regionalpolitisk synpunkt bedöms ombyggnaden av väg E 4 genom länet vara av stor betydelse. Den underlättar bl. a. kontakterna med serviceutbudet i , och vidare kan arbetsmarknaden i göras mer attraktiv för befolkningen i Hamrånge-Norrsundet-Bergby. Som underlag för de ovan beskrivna effekterna restid, trafiksäkerhet, fordonskostnad och driftkostnad har legat en ekonomisk kalkyl. Den sammanfattade samhällsekonomiska vinsten har, med en tidsvärdering av . och en olycksvärdering av / normalolycka, beräknats till ca 12,9 milj. kr. (restid 7,9 milj. kr., trafiksäkerhet 3,0 milj. kr., fordonskostnad 2,9 milj. kr., driftkostnad -0,9 milj. Detta innebär en avkastning på av investerat kapital (första årets avkastning). Detta viktiga vägprojekt, som ur samhällsekonomisk synpunkt anses som ett av de mest lönsamma i hela landet, är planerat att byggas tidigast om fem Med hänsyn till arbetsmarknadssituationen i och projektets angelägenhetsgrad vore det av stort värde, om regeringen ville pröva möjligheten att med AMS-medel tidigarelägga detta vägbygge. Med stöd av det ovan anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande vägprojektet E 4 .