mot · G1021815 · 1978-03-28 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:112 om riktlinjer för fiskeripolitiken, m. m. Regeringens proposition 1977/78:112 grundar sig i huvudsak på förslag till nya riktlinjer för fiskeripolitiken som angetts av fiskerikommittén. Det gäller fiskets framtida omfattning och inriktning, licensiering av yrkesfiske, statliga insatser för fiskets rationalisering samt prisregleringen på fisk. Enligt propositionen bör målen för fiskeripolitiken vara att skapa förutsättningar för att de som är sysselsatta i fiskerinäringen kan få en ekonomisk och social standard som är jämförbar med den som erbjuds inom andra näringar och trygghet i arbetet, som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet till rimliga priser. Fisket bör bedrivas så effektivt som möjligt inom de gränser som ges av en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna och fångsterna bestämmas av möjligheterna till en lönsam och stabil avsättning. Hänsyn skall tas till behovet av sysselsättning främst i kust- och skärgårdsområden, där fisket har stor regionalpolitisk betydelse. Propositionen föreslår även en fortlöpande planering av fiskets omfattning och inriktning, varvid syftet med planeringen är att ta till vara de fiskresurser som står till förfogande och utnyttja fiskeflottan så effektivt som möjligt. Vad beträffar den föreslagna licensieringen av yrkesfisket syftar denna enligt propositionen till att skapa garantier för att det statliga stödet till fisket kommer yrkesfisket till del. Särskilt stöd föreslås utgå i form av fiskerilån, lånegaranti och statsbidrag. Förslaget om nya riktlinjer för prisregleringen på fisk syftar enligt propositionen till att ge större inkomststabilitet inom fisket, som konsumenterna ges ett större inflytande över prisregleringen. Vidare föreslås åtgärder för att främja beredning och avsättning av svensk fångad fisk. Särskilda åtgärder föreslås för att främja reproduktion av vissa fiskslag. Den svenska fiskerinäringen har varit styvmoderligt behandlad av höga myndigheter. Dess fackliga organisation har varit svag i jämförelse med exempelvis jordbrukarnas föreningsrörelse. Det kan i viss mån förklaras med att fiskarna till antalet varit få i förhållande till jordbrukarna. Detta är dock inte hela förklaringen till den starkare ekonomiska föreningsrörelse som jordbrukarna byggt upp och det omfattande statliga stöd som kommit jordbruket till del. Det svenska fisket, och då framför allt väst- och ostkustfisket, har offrats till förmån för andra näringsgrenar. Ett exempel härpå är uppgörelsen med , där svenska fiskprodukter är belagda med tullavgifter, men det är fritt fram och utan tullavgifter för dessa länders export av samma varor till . Detta förhållande har slagit hårt mot den svenska berednings- och konservindustrin på fiskets område. Enligt industriverkets utredning var konsumtionen 1976 ca 1,8 miljarder, medan saluvärdet av den svenska fiskkonservproduktionen var något över 500 milj. kr. Att det ensidiga åtagande som gjordes i anslutning till frihandelsavtal med EG nu äntligen skall bli föremål för överläggningar med EG för en avveckling av tullen på svensk export av beredda och konserverade fiskvaror hälsas med tillfredsställelse. Vpk har varit motståndare till detta avtal. Vår uppfattning har vi framfört i motioner i . Fiskets omfattning och inriktning Enligt propositionen kommer fängstmöjligheterna när det gäller viktiga områden av fiskslag att vara starkt begränsade på grund av de senaste årens överfiskning främst i Skagerak, och , varför möjligheter att öka det svenska fisket endast finns i . Om nu endast står till förfogande för ett rationellt drivet fiske är sannerligen framtiden mörk för det svenska fisket. Överfiskningen i , Skagerak och är nu ett faktum. I framför allt har förekommit ett formligt rovfiske med de mest effektiva fiskredskap. , ett relativt litet innanhav, står till förfogande för flera nationers fiske. Stora fiskeflottor från andra nationer finkammar . skall även västkustfiskarna här söka sin ekonomiska bärgning, sedan fiskevattnen västerut inte längre står till förfogande på samma sätt som . Mycket talar för att även kommer att vara utfiskad , trots kvoteringar. I propositionen sägs exempelvis inget om den s. k. mittlinjen i . , en liten nation med en ständigt krympande fiskarkår, bedriver ett fiske som i effektivitet inte kan mäta sig med det i länder som exempelvis och . som fiskevatten måste alltså vårdas på ett mer hänsynsfullt sätt . Förgiftningen av måste få ett slut. Här gäller det numera framför allt reproduktionen av fisk. Men länderna kring spyr ut sina gifter som aldrig . är i detta avseende inte den minste förorenaren. Från och cellulosafabrikerna i norr och utefter hela den svenska kusten sker en förorening, som i verklig mening förhindrar reproduktion av fisk. I anslutning till reproduktionen av fiskbe ståndet sägs det inget i propositionen om dessa omfattande vattenföroreningar eller att dessa skall stävjas, vilket är en påtaglig brist i propositionen. Laxfisket vid ostkusten är inte som . De många kraftverken hindrar laxen att nå sina yngelplatser. Laxtrappor, som skulle ha underlättat för laxen att nå lekplatserna, har i stor utsträckning nonchalerats. Ålfisket, som förr var en verklig näring utefter vissa av landets kuster, ger inte tillnärmelsevis samma avkastning som . Så kallade ålledare förbi kraftverken, vilka ger möjligheter för ålyngeln på sin väg från att nå upp i de svenska älvarna och insjöarna, saknas. I exempelvis lär ålledare ingå som en viktig del i reproduktionen av ål. I propositionen saknas helt dylika initiativ för fiskens reproduktion. förslag att inom ramen för rationaliseringsstödet till fisket bevilja statsbidrag till fiskodling och utsättning av fisk kan jordbruksministern inte biträda. Fiskodling är dock en värdefull tillgång vid livsmedelsförsörjningen i andra länder. Enligt tillgängliga uppgifter finns i över 300 anläggningar för matfiskproduktion, vilka tillsammans producerar ca . För att ytterligare nämna några exempel är fiskodlingar en stor tillgång för livsmedelsförsörjningen i länder som , , etc. Avancerade odlingar av blåmussla skulle säkerligen ge den av sysselsättningssvårigheter drabbade kustbefolkningen i norra arbete och utkomst. 1 andra länder, som exempelvis , , och , är detta slag av musselodling en inkomstbringande näring. Blåmusslan är ytterst näringsrik, då av dess torrvikt är rent protein. De försöksodlingar som är på gång och prövats i norra visar att odling av blåmussla i dessa kustvatten kan bli en näring av stor omfattning. För att göra odlingen av blåmussla i Bohusläns kustband till en verklig näring och i någon mån kompensera tillbakagången av djuphavsfisket bör samhället träda till. Kustbefolkningen bör uppmuntras genom ekonomiskt stöd för en utvecklad musselodling. Hjälp till marknadsföring ges av staten. Dessa odlare bör inte endast bli leverantörer till konservfabriken av sin råvara. De bör också vara delägare. Här bör utvecklingen ske efter samma linjer som den svenska jordbrukskooperationen har byggt upp och med stöd av statliga medel. Yrkesfiskarna en nationell tillgång På s. 70 i propositionen förklarar departementschefen det vara angeläget att yrkesfiskarna får en sådan organisatorisk styrka att de kan tillvarata sina rättmätiga intressen på ett effektivt sätt och därigenom ta ett ansvar för En något dunkel skrivning med tanke på statsmakternas tidigare uppträdande och behandling av de svenska yrkesfiskarna. För inte så länge sedan, då det rådde full, ja, överfull sysselsättning, då glesbygderna skulle avfolkas för att ge arbetskraft till de stora varven och verkstäderna, infördes det s. k. omställningsbidraget för yrkesfiskare. De erhöll av staten , om de lovade att lämna yrkesfisket och därmed sin gamla fackorganisation för att "varaktigt utöva annan yrkesverksamhet än fiske. På och de stora varven i tog man emot denna arbetskraft med öppna armar. råder andra förhållanden på den svenska arbetsmarknaden, varför departementschefen föreslår en avveckling av omställningsstöd till fiskare". Den svenska fiskerinäringen har från sin mycket undanskymda plats genom propositionen mera kommit i fokus. Mot de förhållanden som varit gängse att avfolka fiskarkåren är statsmakterna nu inne på linjen om yrkesutbildning på fiskets område för att bl. a. säkra rekryteringen till fiskaryrket. Statsmakternas tidigare uppträdande mot den svenska fiskarkåren med åtgärder för att radikalt minska den av relativt god fisktillgång men med åtgärder för att öka samma fiskarkår, då i stort sett "endast står till förfogande som fångstplats, verkar något av en paradox. Det ger en uppfattning om hur statsmakterna har kunnat uppträda mot en relativt liten yrkesgrupp, som ändå haft och har en stor betydelse för landets livsmedelsförsörjning. ställs även förslag om att inrätta en allmän fiskevårdslinje vid i för utbildning av fiskeritjänsteman. Trots Svergies långsträckta kuster med god tillgång på fisk och skaldjur är svenskarna inget fiskätande och fiskälskande folk i jämförelse med andra kustnationer som t. ex. och staterna utefter den . Här spelar tillagning, marknadsföring, upplysning och reklam en väsentlig roll. Då den svenska fiskarkåren och dess organisationer framför allt inte haft de ekonomiska tillgångarna, bör staten träda till. Det svenska folket bör lära sig att i större utsträckning än nu äta fisk. förslag att avgränsa det förvärvsmässiga fisket från andra former av fiske genom licenssystem har fått delade omdömen bland remissinstanserna. Enligt fiskerikommitténs mening "bör innehav av licens berättiga till fiske med alla tillåtna fiskredskap". Vi menar dock att stor hänsyn måste tas till de speciella förhållanden som råder i vissa kust- och skärgårdsområden. För befolkningen i dessa områden kan knappast tillämpas rigorösare föreskrifter än vad som gäller för jordbruket. måste ges samma möjligheter tili sidoinkomster som jordbruket har för att därmed erhålla en dräglig inkomst. Kustbefolkningen befarar att den urgamla rätten till husbehovsfiske kan bli allvarligt kringskuren. För att statligt stöd skall utgå till fiskarna är inte licensiering nödvändig. Den kontrollapparat som erfordras härför finns redan. Självklart måste en licensiering, om den genomförs och skall bli meningsfull, knytas till fiskets utövande. Detta talar dock för att ett ställningstagande till förvärvsfiskelicens bör anstå till dess att fiskevattensutredning avgivit sitt utlåtande. Denna utredning har som bekant till uppgift att utreda frågan om lagstiftning rörande rätten att utnyttja olika typer av fiskredskap. Avgörande är dock priset på fisken. Enligt propositionen skall prisregleringen ge fiskarna samma ställning som jordbrukarna haft . Priset på fisken skall alltså ge fiskarna en bättre ersättning för arbetsinsatserna. För att undvika större prisökningar för konsumenterna bör fisk föras till de baslivsmedel som är föremål för statliga subventioner, liknande dem som tillerkänns produkter från jordbruket som mjölk, kött etc. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att med godkännande av propositionen 1977/78:112 i övrigt beslutar 1. att hos regeringen begära att fisken förs till de baslivsmedel som blir föremål för statliga subventioner, liknande dem som tillerkänns produkter från jordbruket som mjölk, kött m. 2. att licensieringen av yrkesfisket anstår till dess att fiskevattensutredning avgivit sitt yttrande och därmed avslår punkt 2 i hemställan i propositionen 1977/78:112, 3. uttala att vad som i motionen anförs under rubrikerna Reproduktion av fisk och Fiskodling bör göras till föremål för regeringens överväganden och förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) GOTAB 57861 Slockholm 1978