mot · G1021956 · 1978-05-02 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:154 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. I propositionen 1977/78:154 på s. 30 står följande: Eftersom det i saknas löpande hushållsbudgetundersökningar inom livsmedelsområdet har det inte varit möjligt för jordbruksnämnden att göra några mer ingående analyser av subventionernas effekter för konsumenterna. Det är naturligtvis en stor brist att regeringen inte ansett det vara nödvändigt att mera noggrant följa upp utvecklingen inom livsmedelsområdet. Frånsett denna brist på ingående analyser är den vardagliga verkligheten för det stora flertalet konsumenter den att matkontot tar en allt större del av den disponibla inkomsten. Och ju lägre inkomst man har desto större procentandel måste användas för det dagliga uppehället. Prisutvecklingen innebar att dagligvarorna ökade med i genomsnitt , subventionerade baslivsmedel . Detta skall då jämföras med den allmänna prisnivån som steg . Priserna på livsmedel ökade alltså mera än genomsnittspriserna i övrigt trots subventionerna. Detta leder in på frågan om hur prisregleringen av jordbrukets produkter skall ordnas och vilka kriterier och värderingar som skall ligga till grund när den skall avgöras. Föredraganden hänvisar till de nya riktlinjer för jordbrukspolitiken som fattades föregående år och till att det s. k. inkomstmålet särskilt skulle beaktas. Han säger också med hänvisning till detta beslut: Jag ansåg dock att det inte då fanns anledning att precisera inkomstmålet genom att ange vilka grupper som bör jämföras och hur jämförelsen bör tillgå. Det är en suddig och avslöjande formulering. Man prioriterar jordbrukarnas inkomster vid prissättningen av deras produkter, men man talar inte om vilka grupper i samhället i övrigt som man skall jämföras med. Saken blirinte mycket klarare i den nu föreliggande propositionen. har föreslagit, och föredraganden ansluter sig till det, att den automatiska kopplingen till löneutvecklingen inom LO-SAF inte längre skall gälla. Man föreslår att jämförelseunderlaget skall breddas till att omfatta även andra småföretagargrupper och att också andra förhållanden skall beaktas. gäller dock att löneutvecklingen förde stora kollektiven i första hand skall ligga till grund vid jämförelsen. Enligt vpk:s mening kommer en sådan jämförelse alltid att gynna jordbrukarna, eftersom en arbetare eller tjänsteman som är beroende av ren löneinkomst aldrig har möjlighet att göra de avdrag för skuldräntor, förluster och annat som kommer egenföretagare som jordbrukarna till del. Ett annat område där jordbruket erhåller betydande stöd av samhället genom skattemedel är utrikeshandeln med livsmedel. Jordbruket skyddas för låga priser på världsmarknaden och ersätts också när export av överskott måste ske av t. ex. spannmål. vill man bevilja ytterligare kompensation på kötthandelsområdet med 50 milj. kr. Sammantaget innebär detta att jordbrukarna i jämförelse med de stora löntagarkollektiven erhåller betydande summor i form av olika stödåtgärder. Till detta kan läggas de kraftiga kapitalvinster som ägarna av jordbruksfastigheter gjort genom den snabba värdestegringen av jordbruksmark. Något motsvarande kommer inte vanliga löntagare till del,även om de skulle äga ett småhus eller fritidshus. Vpk anser därför att frågan om prisregleringen på jordbruksprodukter och jordbrukarnas inkomstlikställighet med andra grupper i samhället bör göras till föremål för en förutsättningslös utredning med beaktande av de synpunkter som här framförts. De stora grupperna av löntagare har fått vidkännas betydande reallöneminskningar, detta inte minst på grund av de stora prishöjningar på livsmedel som nämndes inledningsvis. Vpk har drivit kravet att livsmedelspriserna måste sänkas. Partiet har krävt att mervärdeskatten på livsmedel skall tas bort eller att andra åtgärder med samma effekt, t. ex. ökade subventioner av baslivsmedel, skall genomföras. Det kravet är nu mera aktuellt . Med hänsyn till att baslivsmedlen uppvisar en snabbare prisstegring än övriga varor och att de är avgörande för försörjningsstandarden för i första hand barnfamiljerna måste snabba åtgärder vidtas på det varuområdet. Ett första nödvändigt steg är att baslivsmedlen befrias från moms fr. o. m. Detta innebär att priserna på dessa varor sänks . En översyn bör också ske av det sortiment som ingår i begreppet baslivsmedel. En breddning till flera livsmedel, exempelvis fisk och annat, bör genomföras. upprätthåller vpk kravet att alla livsmedel skall befrias från mervärdeskatt. Med hänvisning till det ovan framförda föreslås 1. att med ändring av propositionen 1977/78:154 hos regeringen hemställer om utredning av inkomst-och förmögenhetsutvecklingen inom jordbruket, 2. att uttalar sig för slopande av hela momseffekten på livsmedel och hos regeringen begär att förslag härom föreläggs , 3. att beslutar att momsen på baslivsmedel avskaffas fr. o. m. samt hos regeringen begär att en översyn och breddning av det varusortiment som ingår i begreppet baslivsmedel genomfors. (vpk) C,-H. (vpk) (vpk) GOTAB 58134 ,1978