mot · G1021808 · 1978-03-28 00:00:00 — Motion 1977/78:1808 av med anledning av propositionen 1977/78:110 om energiforskning m. m. I propositionen 1977/78:110 har regeringen bl. a. lagt fram förslag angående verksamheten vid AB Atomenergi i Studsvik. I propositionen konstaterar energiministern att han nu anser tiden vara mogen att ange en delvis ny inriktning för bolagets verksamhet för att därmed markera att dess roll har vidgats utöver det kärntekniska området. Bolagets verksamhet bör omfatta: O kärnenergi och kärnteknisk serviceverksamhet O bränsle och värmeteknik o långsiktig forskning m. m. Vidare anför energiministern att AB Atomenergi bör utnyttjas främst för omfattande och krävande uppgifter där bolagets mångsidiga kompetens, resurser och erfarenhet har stor betydelse. Detta innebär att Studsviksanläggningen härigenom får en central betydelse för den fortsatta forskningsverksamheten på energiområdet. måste man dock konstatera att anslagsramen, 140 milj. kr. för , icke innebär någon ökning i förhållande till nuläget och inte heller någon täckning av eventuella inflationsförluster. Det får därför ankomma på regeringen att genom aktiva åtgärder möjliggöra förverkligandet av den målsättning som energiministern gett när det gäller att tillvarata bolagets kompetens och resurser. De forskningsområden som är av central betydelse och där företaget verkligen kan ge väsentliga bidrag är kämkraftstekniken, avfallshanteringen och utveckling av alternativa energikällor. Ett viktigt område är också dokumentations-, biblioteks- och utbildningsverksamheten vid företaget. För den fortsatta kärntekniska forskningsverksamheten är givetvis R2reaktorn av central betydelse. Tillgången till en forskningsreaktor måste vara av stor betydelse för hela vårt land. Och reaktorn synes kunna vara i bruk ännu, är det angeläget att den aviserade departementsutredningen om R2-reaktorn ges en sådan inriktning att den fortsatta verksamheten vid R2-reaktorn säkerställs och att de basresurser som reaktorn representerar även kan stå till forskningens förfogande. Reaktorn är också av avgörande betydelse för isotoptillverkningen. Även om denna verksamhet icke omsätter mer än ca 2 milj. kr. och även om den internationella isotopmarknaden erbjuder ett brett sortiment, måste det såväl från beredskapssynpunkt som för att möjliggöra en fortsatt utvecklingsverksamhet vara angeläget att denna verksamhet i samverkan med KabiDiagnostica kan fortsätta. Till detta bör även läggas att en eventuell nedläggning av R2-reaktorn skulle kräva en övervakningskostnad av ca 1 milj. kr. och en fast baskostnad på ungefär 6 milj. kr. under en icke oväsentlig tidsperiod. Den hantering av radioaktivt avfall som förekommer i Studsvik utgörs dels av avfall från den egna forskningsreaktom, dels avfall från icke kärnteknisk verksamhet utanför Studsvik, dvs. från sjukhus, universitet m. fl. Detta avfall har visat en kraftig stegring . De nu i drift varande kärnkraftverken förorsakar en avfallsmängd som även den måste hanteras. För kärnkraftverken borde det bli alltmer angeläget att ta Studsviks servicetjänster i anspråk och att serviceavtal härom upprättas. Det kan inte anses rimligt att de olika kärnkraftverken var för sig bygger upp egna servicefunktioner. Snarare synes det rimligt att regeringen medverkar till åstadkommande av serviceavtal mellan kärnkraftverken och AB Atomenergi, så att Studsviks servicefunktioner verkligen utnyttjas på ett rationellt sätt. Även om placeringen av ett centralt lager för använt bränsle (CLAB) kommer att bli föremål för behandling i särskild ordning, finns det anledning att i detta sammanhang framhålla, att det från allmän trygghetssynpunkt måste vara angeläget att ansvaret för samt tillsynen och skötseln av ett sådant lager anförtros ett företag som har personal som besitter mångårig erfarenhet och ett stort kunnande på detta område. Från dessa viktiga synpunkter synes Studsvik ha ett företräde. Vid Studsvik finns en anläggning som förvarar det utbrända bränslet från . Även om kapaciteten därvid är betydligt mindre, är dock förvaringsprincipen och funktionen densamma som för det använda bränslet från de nuvarande kränkraftverken. Det måste således i första hand vara säkerhetsaspekten som blir avgörande för placeringen av CLAB. I propositionen (s. 155) anförs att det med statligt stöd tidigare byggts upp betydande resurser för energiteknisk verksamhet inom AB Atomenergi och att det nu måste anses naturligt att i större utsträckning än söka utnyttja dessa resurser för nya uppgifter. Företaget bör kunna ta på sig betydande uppgifter inom det nya energiforskningsprogrammet, framhåller Slutligen sägs att det bör ankomma på regeringen att lämna de föreskrifter som erfordras för att möjliggöra att Atomenergis resurser utnyttjas härvidlag. De ekonomiska resurser som ställs till förfogande för att åstadkomma en effektiv forskning inom detta program är begränsade, och detta gäller framför allt de medel som erfordras för att åstadkomma den omställning av verksamheten som den nya inriktningen kräver. Det är därför angeläget understryka betydelsen av att regeringen ställer medel till förfogande, så att den nödvändiga omställningen på allt sätt underlättas. Denna verksamhet avser bl. a. system för fjärrvärme- och spillvärmeutnyttjning, utrustning och vidareutveckling av solfångare, solvärmesystem för framtida industriell tillämpning av solenergi samt forskning beträffande förbrännings- och förgasningsteknik för kol och inhemska energiråvaror som exempelvis biomassa, torv och flis. Denna verksamhet har mycket goda utvecklingsmöjligheter vid Studsvik, och det är angeläget att den får ett vidgat stöd genom statliga insatser. Utbildning, dokumentation och bibliotek På kärnkraftens område har säkerhetsfrågorna med rätta tilldragit sig stor uppmärksamhet. På detta område såväl som på många andra hör säkerhet och utbildning intimt samman. Den högskoleutbildning i kärnkraftsteknik som sker vid Studsvik i samarbete med och universitets teknicum är av central betydelse vid bedömningen av energifrågorna. En vidare satsning på denna utbildning måste anses som synnerligen angelägen. Och erforderliga resurser måste därför ställas till förfogande för denna fortsatta och utvidgade utbildningsverksamhet. 1 propositionen anförs att regeringen avser att i en kommande proposition förelägga principiella förslag betr. biblioteks- och dokumentationsverksamheten. Redan i detta sammanhang finns dock anledning framhålla forskningsbibliotekets i Studsvik centrala karaktär som svenskt specialbibliotek för kärnkraftsdokumentationen. Omfattningen av biblioteksmaterialet och det intima samarbetet såväl mellan de nordiska atomforskningsstationerna som på det internationella planet gör det angeläget att understryka vikten av att forskningsbiblioteket i Studsvik även i fortsättningen får behålla och utveckla sin självständiga ställning som specialbibliotek på kärnenergiområdet. Som jag i en väckt motion (1977/78:343) framhållit, saknar vitrots energifrågornas stora betydelse - en central myndighet för detta viktiga Detta är en påtaglig brist. Även den nu ifrågavarande propositionen angående energiforskningen visar klart behovet av en samlad myndighet för energifrågorna. Dessa är uppdelade på en mängd institutioner - koncessionsnämnden, , , , delegationen för energiforskning, , programrådet för radioaktivt avfall, energisparkommittén, centrala driftsledningen, för att nu nämna några. Med den vidgade roll angående forskning och utveckling av olika energitekniker som Studsvik kan komma att få finns det starka skäl som talar för att en kommande energimyndighet lokaliseras till . har drabbats av en betydande avtappning av arbetstillfällen. Det är därför angeläget att tillvarata alla möjligheter till nya arbetstillfällen inom kommunen. AB Atomenergis anläggning vid Studsvik har basresurser som fullt utnyttjade kan ge plats för ytterligare ca 500 personer. Av regeringens proposition om energiforskningen framgår att regeringen nu synes vara beredd att ge verksamheten vid Studsvik en delvis ny inriktning och därmed kunna vidga dess roll utöver det kärntekniska området. I denna motion angivna huvudlinjer för verksamheten vid AB Atomenergi kan sammanfattas i följande punkter: a) Verksamheten vid R2-reaktorn bör säkerställas, och de basresurser som reaktorn representerar bör även stå till forskningens förfogande. b) Framställningen av radioaktiva isotoper bör fortsätta i samverkan med Kabi-Diagnostica, och utvecklingsverksamheten inom detta område bör stimuleras. c) Atomenergis servicetjänster bör kunna tas i ökat anspråk av kärnkraftverken genom att serviceavtal härom upprättas. d) Forskningen kring hanteringen av radioaktivt avall bör intensifieras, vilket kan ge företaget vidgade uppdrag i samband med tillskapandet av ett centrallager för använt bränsle. e) Förutsättningar bör tillskapas för att Studsviksanläggningen i vidgad utsträckning skall kunna tas i anspråk för utforskning av ny energiteknik. 0 Den högskoleutbildning i kärnkraftsteknik som sker vid Studsvik i samarbete med universiteten i och bör fullföljas och utvidgas till andra energiområden, varvid vissa baskostnader för denna undervisning bör bäras av universiteten. g) Dokumentations- och biblioteksverksamheten vid Studsvik bör även i fortsättningen få behålla och utveckla sin självständiga ställning som specialbibliotek på energiområdet. h) En central energimyndighet bör inrättas och lokaliseras till . Med stöd av det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående den fortsatta verksamheten vid AB Atomenergis anläggning vid Studsvik. OOTAB 57859 Slockholm 1978