mot · G102885 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om teknisk utveckling, forskning och utbildning Sammanfattning Den tekniska och naturvetenskapliga forskningen och utvecklingsarbetet spelar en avgörande roll för näringslivets och därmed indirekt för hela samhällets utveckling. Mycket tyder på en hotande teknologisk eftersläpning i . Kraftfulla insatser krävs för att återge det svenska näringslivet dess styrka. bör den tekniska utvecklingen inriktas så att andra väsentliga samhällsmål uppfylls. Forsknings- och utvecklingsarbetet i företagen föreslås stimuleras genom bl. a. ökade skatteavdrag. I motionen föreslås att forskningsorganisationen vid de matematisknaturvetenskapliga och tekniska fakulteterna förstärks med 5 milj. kr. utöver regeringens förslag. Vidare föreslås 20 milj. kr. för ersättning och förnyelse av den vetenskapliga utrustningen vid universitet och högskolor. För forskningsråden, forskningsrådsnämnden och föreslås i motionen ytterligare sammanlagt 23,8 milj. kr. dels för att kompensera för kostnadsfördyringar, dels för en utvidgad verksamhet. Sammanlagt föreslås en förstärkning av forskningsanslagen med ca 50 milj. kr. För temaforskningen i föreslås ytterligare 0,5 milj. kr. för att den skall kunna starta som planerat. Det föreslås också att skall förstärkas med 200 milj.kr. Vidare behandlas åtgärder för att förbättra utbildningen i naturorienterande ämnen och för att förbättra rekryteringen till teknisk-naturvetenskaplig utbildning. Forskningen utgör en viktig drivkraft bakom en dynamisk samhällsutveckling. Utvecklingen blir därmed beroende av hur forskningen inriktas och hur forskningsresultaten används. På en rad samhällsområden har forskningsinsatser och enskilda forskningsresultat haft en avgörande betydelse för utvecklingen. Ett uppenbart exempel är framstegen inom hälso- och sjukvården. Diagnos och behandling av många sjukdomstillstånd har revolutionerats genom landvinningar inom forskningen. Ett annat område som förändrats kraftigt genom forskning och teknisk utveckling är samfärdsel och telekommunikationer. Den tekniska och naturvetenskapliga forskningen och utvecklingsarbetet spelar en avgörande roll för näringslivets utveckling, för produktionens 1 1977/78. 3 sam!. inriktning, för strukturomvandlingen och därmed indirekt för hela samhällets utveckling. Arbetarrörelsen har alltid värderat forskning och teknisk utveckling högt som redskap i arbetet med att förbättra samhället. Genom socialdemokratisk politik har resultaten av forsknings- och utvecklingsarbetet fördelats så, att den ökade välfärden kommit de stora folkgrupperna till del. Den tekniska utvecklingen har varit snabb . illustrerade möjligheterna att genom medvetna,samlade satsningar utveckla tekniskt avancerade produkter. Efter kriget fanns en stor optimism och vilja att utnyttja den tekniska kunskapspotentialen för fredlig utveckling. präglades av en stark tilltro till möjligheterna att med snabb teknisk utveckling förbättra människornas livsvillkor. började man bli mer allmänt medveten om att det sätt på vilket den tekniska kunskapen utnyttjats inte innebar endast positiva utan också allvarliga negativa följder för samhället och livsmiljön. framstår de problem som den industriella-tekniska utvecklingen fört med sig ännu tydligare: kapprustning, rovdrift med begränsade naturresurser, hotande förgiftning av lisvrniljön, fysiskt och psykiskt nedslitande arbetsmiljöer, överflödskonsumtion osv. Många känner oro inför tekniskt komplicerade och sårbara system. Denna utveckling har visat att det avgörande är vilka krafter som styr utvecklingen och användningen av tekniken. Industrisamhällets brister är en följd av oförmågan att utnyttja teknik och resurser på ett sätt som långsiktigt gagnar samhället. Kortsiktiga vinstintressen har inneburit att teknik och kunskapsutveckling styrts till andra områden än de som svarar mot angelägna samhällsbehov. De misstag som begåtts och det ökade medvetandet om den teknologiska utvecklingens avigsidor har utnyttjats för att ifrågasätta all forskning och teknisk utveckling. En sådan attityd utgör ett allvarligt hot mot det ekonomiska och sociala välstånd vi byggt upp. Misstagen och bristerna utgör i stället utomordentligt starka argument för en ökad satsning på bl. a. teknisk och naturvetenskaplig forskning. Det är bara med stöd av ytterligare forskning som vi kan reparera de skador som åsamkats den yttre miljön, skapa en god miljö på arbetsplatser där teknologin sprungit ifrån människorna, undvika nya neurosedynkatastrofer och förhindra att misstagen upprepas. Detta ställer krav på forskningen och tillämpningen av forskningsresultaten. Den tekniska utvecklingen är önskvärd endast om den sker i former som är socialt och kulturellt acceptabla. Det innebär att en satsning på humaniora och samhällsvetenskap måste ske parallellt med satsning på naturvetenskaplig och teknisk forskning. Det är dessutom viktigt att i än högre grad påverka målen för och inriktningen av den tekniska forskningen. Det innebär att det demokratiska inflytandet över forskningen måste stärkas. Ett annat och allvarligt inslag i utvecklingen är att det svenska näringslivet visar stigande svårigheter att upprätthålla en tillräckligt hög teknisk utvecklingsnivå. Svensk teknik och svenska tekniker har länge haft ett gott internationellt anseende. Svenska produkter har hållit en hög kvalitet, och detta har utan tvivel varit en viktig förutsättning för våra framgångar på exportmarknaden. Detta har haft stor betydelse för vår goda ekonomi, vilken i sin tur lagt grunden för vår framgångsrika reformpolitik. Vi har vant oss vid att betrakta det som något självklart att svensk teknik ligger i främsta ledet internationellt sett. Men tyvärr är det inte längre så självklart. Mycket tyder på att detta förhållande håller på att ändras och att vi på område efter område håller på att förlora vår ställning som ledande i fråga om teknisk kompetens. Ett flertal företagsledare och forskare har uttalat oro över en hotande teknologisk eftersläpning i . Om förlorar sin relativt sett överlägsna teknologi inom t. ex. den elektroniska industrin, verkstadsindustrin och stålindustrin är detta på lång sikt mycket allvarligt. Då kommer vi inte längre att ha samma grund som för fortsatta samhällsförbättringar. I stället kan vår industri och därmed vårt samhälle komma att ställas inför stora svårigheter . Det finns flera tänkbara förklaringar till denna utveckling. En orsak torde vara en minskad ökning i företagens satsning på forsknings- och utvecklingsarbete, en nedgång som accentuerats års försämrade vinstläge. Enligt uppgifter från ökade industrins fouarbete mätt med . ökade industriforskningen i reala resurser. förutses i gynnsammaste fall en årlig realökning med . Särskilt har minskningen drabbat den långsiktigt inriktade forskningen. Man har ställt höga krav på snabb avkastning av investeringar även för forskningsändamål. Över huvud taget tycks företagen i allt högre grad ha sökt lösa uppkommande problem genom att satsa på marknadsföring, försöka minska sina kostnader genom utlandsetableringar osv. i stället för att förnya tekniken och satsa på produktutveckling. har pekat på de stora företagens interna organisation som en förklaring till den tekniska utvecklingens svårigheter. Den ofta hårda indelningen i divisioner med eget vinstansvar kan ha försvårat möjligheterna till överblick och långsiktiga satsningar. En bidragande orsak kan också vara att företagsledarna framför allt rekryteras bland ekonomer utan tekniska kunskaper, vilket är en förändring jämfört med tidigare då tekniker ofta ledde företagen. Många har också pekat på de senaste årens alltmer teknikfientliga klimat som en orsak till svårigheterna för den svenska teknikutvecklingen. En naturlig reaktion mot missbruk av teknik har ibland slagit över i ett schablonmässigt avståndstagande från teknik och tekniker. 1* 1977/78. 3 sam!. detta påverkat rekryteringen till naturvetenskaplig och teknisk utbildning, daren klar minskning i intresset noterats . Här torde också förhållandena i gymnasieskolan och spela in, som vi strax återkommer till. För att rätt kunna utnyttja vetenskapens och teknikens möjligheter i arbetet för att skapa ett mänskligare samhälle och återge den svenska ekonomin dess styrka krävs kraftfulla insatser inom flera olika områden. Det gäller såväl en översyn av utbildningen som en förstärkning av resurserna till forskning vid universitet och högskolor. Detta är åtgärder som har avgörande betydelse för den långsiktiga utvecklingen. Dessutom krävs för att nå effekter också på kortare sikt en stimulans av forsknings- och utvecklingsarbetet inom företagen. Forskning och utveckling inom företagen Kraftfulla åtgärder bör sättas in för att stimulera forskning och utveckling i näringslivet. Samhället måste medverka till att resurser kan frigöras för företagens eget forsknings- och utvecklingsarbete utan krav på kortsiktig avkastning. Socialdemokratin föreslår att man nu lägger grunden till ett program för ett kraftigt ökat stöd till forsknings- och utvecklingsverksamheten inom den svenska industrin. Huvudpunkterna i ett sådant program bör vara följande: En kraftig ökning av det generella grundstödet till företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet. Kraftigt ökat stöd till uppfinnare. En kraftig förbättring av det selektiva stödet till företagens forskningsoch utvecklingsverksamhet via styrelsen för teknisk utveckling (STU). Samhälleligt engagemang via särskilda utvecklingsbolag för stimulans och förnyelse av utvecklingsarbetet inom svensk exportindustri. infördes ett särskilt avdrag för forsknings- och utvecklingskostnader i företagen. Avdraget består av ett 10-procentigt basavdrag på de totala forsknings- och utvecklingskostnaderna samt ett 20-procentigt avdrag på kostnadsökningen från föregående år. Detta är ett extra avdrag som företagen får göra utöver den rätt som normalt alltid föreligger för dessa att dra av utgifter härför som kostnader i rörelsen. Vi föreslår nu en kraftig ökning av de hittillsvarande avdragsmöjligheterna. Nuvarande 10-procentiga avdrag bör sålunda fördubblas till ett 20procentigt avdrag fr. o. m. innevarande år. Därutöver bör det s. k. ökningsavdraget förbättras ytterligare. Det bör ske på så sätt att företagen får göra ett extra avdrag för den del av forsknings- och utvecklingskostnaderna som volymmässigt överstiger den genomsnittliga nivån för godkända sådana avdrag . Dessa skatteavdrag torde innebära att resurser friställs för forskning och utveckling inom företagen i storleksordningen 700-800 milj. kr. Det inkomstbortfall som bidragen skulle medföra bör kompenseras genom en motsvarande höjning av den statliga bolagsskatten. Denna finansieringsform skulle fl som konsekvens en omfördelning av den statliga nettovinstskatten från foretag med omfattande forskningsarbete till företag med en mindre sådan verksamhet. De foretag som inte redovisar vinst bör få möjlighet till ett särskilt bidrag enligt samma principer som f. n. gäller för avdragen för maskininvesteringar. Beträffande samhällets insatser för att öka stödet till uppfinnare och utbyggnad av det selektiva stödet till företagens forsknings- och utvecklingsverksamhet via STU avser vi att återkomma i samband med att de förslag som regeringen nu aviserat framläggs. Forsknings- och utvecklingsarbetet måste ges en sådan inriktning som svarar mot angelägna samhällsbehov och förbättrar möjligheterna till export. Vi måste också ta vara på vårt lands speciella förutsättningar, i fråga om både råvarutillgångar och tekniskt kunnande. Det är en allmän bedömning att utvecklingen bör sikta på teknologiskt avancerade produkter och system, där skicklighet och kunskaper hos svenska forskare, tekniker och arbetare kommer till sin rätt. En systematisk genomgång bör göras för att identifiera områden där svensk produktförnyelse både kan fylla väsentliga behov och främja export. Sådana områden skulle kunna vara t. ex. miljövård, såväl utrustning för rening och omhändertagande av avfall som indikatorer och mätinstrument för föroreningar och gifter, nya produktionsprocesser och system som uppfyller högt ställda krav på hushållning med energi- och råvaror samt är skonsamma mot arbetsmiljön och den yttre miljön, teknik för produktion och distribution av energi, högt förädlade produkter inom järnoch stålindustrin samt skogsindustrin etc. Sjukvårdsteknik och trafiksystem berörs nedan. I utvärderingen av sådana områden bör de fackliga organisationerna delta. De anställda bör över huvud taget spela en växande roll i utformningen av företagens långsiktiga politik och satsningen på produktförnyelse. Vi vill understryka nödvändigheten av att vid utvecklandet av nya produktionsprocesser och produktionssystem och av nya produkter effekterna på arbetsmiljön, den yttre miljön och samhället i övrigt blir klarlagda och beaktade. Endast då kan utvecklingen styras på ett effektivt sätt, vilket inte blir fallet om samhället hänvisas till att ingripa korrigerande och kontrollerande i efterhand. Forsknings- och utvecklingsinsatserna bör också stimuleras genom direkta beställningar från samhällets sida. Härigenom kan forskningsarbetet utvecklas i önskvärd riktning. Samverkan mellan staten som beställare av avancerad teknik och industrin som producent av forskning och teknisk utveckling har redan i många fall lett fram till produkter och system som både fyllt väsentliga inhemska behov och haft framgång på exportmarknaden. Det gäller t. ex. teleutrustningar där samverkan mellan och LM drivit fram en teknisk utveckling som möjliggjort bl. a. internationellt sett hög telefontäthet och låg teletaxa i vårt eget land och export av t. ex. telefonväxelutrustningar. Inom energiområdet har samarbete mellan vattenfallsverket och ASEA resulterat i ett högt utvecklat kraftöverföringssystem med högspänningsledningar, stora transformatorer och annan tung utrustning samt avancerad teknik för energiproduktion i lättvattenreaktorer. Även inom andra områden bör samhället, stat eller kommun, kunna fungera som beställare av teknisk utrustning som tas fram genom forskning och utveckling såväl i näringslivet som vid universitet och högskolor. Det gäller t. ex. i fråga om sjukvårdsteknisk utrustning, där en gemensam långsiktig planering från landstingen av framtida beställningar skulle främja utvecklingsarbetet inom ett viktigt område. Kommunerna har också behov av tekniska produkter, i tätorterna t. ex. för olika former av transportsystem bl. a. för kollektivtrafik, där en samordnad och genomtänkt planering av inköp torde stimulera utvecklingen av produkter och system som kan lösa problem i våra egna tätorter och efterfrågas på exportmarknaden. Ett tredje område är hjälpmedel inom utbildningsområdet där ett ökat internationellt behov kan förutses. I vår motion om näringspolitiken föreslås att tre nya utvecklingsbolag startas i samarbete med representanter för primärkommunerna resp. landstingen för att stimulera den tekniska utvecklingen inom dessa områden. Sammanlagt 200 milj. kr. föreslås anvisas för att upprätta dessa utvecklingsbolag. I budgetpropositionen föreslås bl. a. en försöksverksamhet med näringslivskontakt för forskare. Avsikten med detta förslag är att knyta forskare från högskolan till medelstora och små företag och myndigheter av ett hal vt till och att dessa forskare skulle kostnadsfritt bistå företagen . Forskarna skall studera produktionsprocesser, arbetsorganisation, företagsekonomiska kalkyler, marknadsföring, utvecklingspotential m. m. De förväntas även delta i företagens problemlösningar och planering. Enligt vår mening bör inte enbart storleken av företagen vara avgörane för den aktuella verksamheten utan i stället möjligheten att nå positiva resultat för samhället vara avgörande. För att försöksverksamheten skall få åsyftad verkan, t. ex. vid studier av produktionsprocesser och arbetsorganisation och över huvud taget företagens framtida utveckling, bör denna forskning ske i mycket nära samverkan med de anställda. I allra högsta grad är detta nödvändigt i de små och medelstora företagen, där de anställdas möjligheter till påverkan på arbets förhållandena och arbetsmiljö i många fall är starkt begränsade trots de senaste årens åtgärder på dessa områden. Det är också väsentligt att de forskare som arbetat ute i ett företag vid återkomsten till institutionen ges möjligheter att bedriva forskning som går tillbaka på de erfarenheter som praktiktiden givit. Detta kan ske genom en planering av verksamheten redan då kontakten upprättas. De fackliga organisationerna bör vara representerade både i den särskilda kommitté som skall leda verksamheten samt i de regionala arbetsgrupperna. Detta är av största vikt för att tillförsäkra försöksverksamheten den allsidighet som är nödvändig och med tanke på att dessa företags framtid är minst lika viktig för de anställda som för företagsägarna. Då budgetpropositionen inte innehåller några medel för de fackliga organisationernas informations- och kontaktverksamhet för den här aktuella verksamheten är det rimligt att en del av de nu anvisade medlen för denna försöksverksamhet tillförs de fackliga organisationerna. Dessa bör inom resp. organisation själva ombesörja information och även utreda olika forskningsprojekt samt till de olika arbetsgrupperna redovisa uppslag och inriktning av forskning av stor angelägenhetsgrad för de anställda. I budgetpropositionen tas också upp förslaget om temaorienterad forskning vid i . På grundval av förslag från har UHÄ föreslagit att regering och riksdag fattar principbeslut om att två teman -Teknik och social förändring samt Vatten i natur och samhälle skulle starta /80. Året därefter skulle två nya teman starta, nämligen Hälso- och sjukvården i samhället samt Kommunikation-överföring av information. Föredraganden föreslår att temaforskningen skall påbörjas /80, och han utgår från att i vart fall temat Teknik och social förändring skall kunna påbörjas . Ingenting sägs emellertid om fortsättningen. De medel som föreslås, sammanlagt 2,5 milj. kr., räcker endast till ett tema. Enligt vår mening måste temaforskningen redan från starten ges en viss bredd annars kan hela forskningsprojektet äventyras. Kravet på bredd är också grundat på att dessa fyra teman tillsammans skall skapa underlag för en forskningsanknytning för all grundläggande högskoleutbildning inom regionen. Forskningsanknytningsfrågan kan för regionens del inte få en helt tillfredsställande lösning med mindre än att den temaorienterade forskningen ges den omfattning som föreslagits av UHÄ och i . I sammanhanget bör också erinras om att för /78 anvisat sammanlagt 6 milj. kr. till regionstyrelserna för forskningsanknytning av sådan grundläggande utbildning som saknar fasta forskningsresurser. Härav har endast . anvisats till högskoleregion, vilket motiveras av att frågan om den filosofiska fakultetens forskningsanknytning löses genom den temaorienterade forskningen. En minskad bredd skulle också innebära att forskning inom ett eller flera teman inte kommer till stånd. Samtliga fyra teman har av en bred remissopinion bedömts som mycket angelägna. Vi föreslår därför att beslutar att de två teman som föreslagits av UHÄ får starta och att de två övriga får starta året därpå. För att detta skall bli möjligt föreslår vi också i enlighet med UHÄ:s förslag en anslagsförstärkning med . utöver regeringens förslag under anslaget D 32. Vissa särskilda utgifter inom högskolan. Högskolans och forskningsrådens forskningsresurser Reformeringen av högskolan byggde i väsentliga delar på idéer som utvecklades av utbildningsutredning. Genom representanter för allmänna intressen och för yrkeslivet i skilda organ tillförs högskolan nu det kunnande och de erfarenheter som de gamla universiteten inte förmådde utveckla inom murarna. Ett demokratiskt inflytande över den grundläggande utbildningen har därmed förverkligats. Den socialdemokratiska regeringen tillsatte flera utredningar av central betydelse för forskningen inom högskolan. har , forskningsrådsutredningen och forskarutbildningsutredningen lagt fram sina slutbetänkanden. De två sistnämnda utredningarna remissbehandlas f. n. Remissbehandlingen av har avslutats. Detta innebär att det nu finns underlag för utveckling av en medveten forskningspolitik, en stärkning av det demokratiska inflytandet över forskningen och en effektivisering av stödet till teknisk utveckling och forskning. Vad som härutöver krävs är den politiska viljan att nå resultat. och forskarutbildningsutredningens avlämnade förslag syftar bl. a. till att skapa förutsättningar för ett stärkt demokratiskt inflytande över forskningen. Utan att nu ta ställning till utredningarnas konkreta förslag vill vi betona vikten av att ett sådant inflytande förverkligas. 1 avvaktan på ställningstagandena till de båda utredningarnas förslag finns det skäl att visa viss återhållsamhet när det gäller att bygga ut den fasta forskningsorganisationen vid universiteten. Vi räknar med att förutsättningar kommer att föreligga för riktade insatser grundade på ett brett beslutsunderlag. Det är emellertid redan nu uppenbart att en förstärkning av högskolans och forskningsrådens resurser inom främst de naturvetenskapliga och tekniska områdena är nödvändig. Det är då inte fråga om en engångsinsats, utan vad som krävs är en konsekvent och kraftig upprustning under en följd av år. En sådan satsning förutsätter, som antytts i det föregående, också insatser på bl. a. de humanistiska, samhällsvetenskapliga och medicinska områdena. En förskjutning av målen för den tekniska och naturvetenskapliga forskningen till att avse ekonomisk utveckling och utveckling mot det mjuka samhället kommer att ställa krav på grundläggande kunskaper inom humaniora, samhällsvetenskap, beteendevetenskap och medicin som saknas. För att insatserna skall bli effektiva krävs därvid att mång- och tvärvetenskaplig forskning underlättas och främjas. Finansieringen och därmed styrningen av forskningen i präglas i hög grad av det stora antalet inblandade organ. Samhällets forskningsresurser kanaliseras till en del direkt till universiteten och högskolorna samt vissa forskningsinstitut. Merparten går dock till myndigheter med ansvar för verksamheten inom en sektor och till organ med direkt forskningsfinansierande uppgifter. Denna pluralism är av stor betydelse för att garantera mångfald inom forskningen. Karakteristiskt för systemet är också att en betydande del av den forskning som finansieras av forskningsråd och myndigheter utförs vid högskolan. Den fasta forskningsorganisationen inom högskolan utgör en nödvändig bas för de tillfälliga projekt som i stor utsträckning är resultatet av forskningsrådens och myndigheternas insatser. är den uppenbart att möjligheterna för denna basorganisation att bedriva internationellt konkurrenskraftig forskning inom flertalet områden är helt beroende av att medel ställs till förfogande utifrån. har utbyggnaden av den fasta forskningsorganisationen vid universiteten hållits tillbaka till förmån för en relativt snabb ökning av främst sektorsorganens forskningsresurser. Inför en kraftigt ökad satsning på forskning för ekonomisk och social utveckling framstår en förstärkning av den fasta organisationen som angelägen. Av såväl läroanstalternas som UFIÄ:s anslagsframställningar framgår att behoven av förstärkningar är särskilt stora för ändamål som tidigare bestreds från de s. k. driftkostnadsanslagen. Den i budgetpropositionen föreslagna allmänna förstärkningen av basresurserna med sammanlagt 7,2 milj. kr. är mot denna bakgrund riktig men otillräcklig. Vid jämförelse med de förstärkningar som skett finns anledning att erinra om att detta tillskott skall tillgodose också behov vid de vetenskapliga biblioteken, högskoleförvaltningarna och för datortid, som länge beräknats under särskilda anslag. Nuvarande relation mellan den fasta organisationens omfattning och de rörliga medel som tillförs högskolan beskriver ett system i obalans. Detta motiverar att universitetsorganisationen nu förstärks.