mot · G1021750 · 1978-02-14 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:24 om ny befälsordning för Ett av skälen för en ny befälsordning för det militära försvaret var att man såg en sådan som ett medel att förbättra befälsrekryteringen. I propositionen om den nya befälsordningen understryks att stor bredd är viktig vid rekrytering till officersyrket. Det är en naturlig följd av att vi har allmän värnplikt. Detta bör medverka till att stärka samhörighetskänslan mellan vårt lands befolkning och försvaret och därigenom också medverka till en bestående försvarsvilja i vårt land. Det är också viktigt att rekryteringen av värnpliktsbefäl och reservofficerare har stor bredd. Reservofficersrekryteringen bygger i likhet med yrkesofficersrekryteringen på frivillig grund. En god rekrytering förutsätter att uppgifterna och anställningsförhållandena är attraktiva. För att värnpliktsbefälet och reservofficerarna skall göra bra insatser krävs att de känner sig motiverade. Väsentliga inslag i motivationen torde vid sidan av olika slag av ekonomiska ersättningar och andra slag av förmåner vara att individen känner att hans förmåga och individuella förutsättningar tas väl till vara. Propositionen präglas i fråga om yrkesofficerarna i betydande grad av ett sådant tänkande och sådana förslag till åtgärder, vilket vi bedömer vara av stort värde. Motsvarande åtgärder i fråga om det värnpliktiga befälet och reservofficerarna är inte lika väl behandlade och genomlysta. Enligt principbeslut om den nya befälsordningen (prop. 1973:128, Föll 1973:23, rskr 1973:309) skulle reserv- och värnpliktsbefälet också komma att ha avgörande betydelse för krigsorganisationens funktionsduglighet, och det var därför betydelsefullt att bl. a. rekryteringsoch utbildningssystemen utformades så, att behovet av välutbildad personal inom dessa befälsgrupper kunde tillgodoses. De åtgärder i denna riktning som föreslagits i nu föreliggande proposition innefattar möjligheter till vidareutbildning av reservofficerare och förslag om uppdrag åt överbefälhavaren att närmare utreda hur och i vilken omfattning reservofficerare kan utnyttjas på och vidareutbildas för bataljonschefsnivån. Dessa förslag hälsas med tillfredsställelse, men de är enligt vår mening inte tillräckliga för att på ett avgörande sätt, utöver andra redan vidtagna åtgärder, i erforderlig grad öka reservofficersrekryteringen. I det fortsatta utredningsarbetet bör bl. a. även meritvärdering för reservofficersutbildning och tjänstgöring beaktas. Visserligen finns numera bestämmelser för meritvärdering vid intagning av elever inom den nya högskolan. Tillämpningen av dessa bestämmelser varierar dock mycket vid olika intagningsnämnder inom högskoleväsendet, bl. a. i vad gäller värdering av praktik. En likformig meritvärdering bör komma till stånd vid samtliga utbildningsanstalter. Även inom arbetslivet i såväl offentlig som privat tjänst är det angeläget att innehållet och värdet av reservofficerstjänst uppmärksammas i högre grad än vad som sker. Det är dock otvivelaktigt så, att åtskilliga delar av reservofficersutbildning och tjänstgöring har mycket av värde, vilka kan komma till god användning inom det civila arbetslivet. Dessa frågor bör uppmärksammas och belysas i det fortsatta utredningsarbetet. Såsom ytterligare åtgärder för att skapa motivation för rekrytering till reservofficersanställning vill vi föreslå följande: En kartläggning görs av reservofficerskårens civila kompetens i form av civil utbildning och civilt yrkeskunnande av betydelse för försvaret. Den av överbefälhavaren genomförda personalutredningen med kartläggning av befattningar lämpliga för yrkesbefäl inom krigsorganisationen kompletteras med en motsvarande utredning avseende reservofficerarnas användbarhet, med hänsyn tagen även till de senares civila kompetens. Enhetliga regler fastställs för beräkning av militär utbildnings och tjänstgörings meritvärde för civil utbildning och tjänst, så att de lokala olikheter som förekommer vid bedömningen undanröjs. Utbildningen till och av reservofficerare ses över och moderniseras i anslutning till den översyn som inom ramen för arbetet med den nya befälsordningen kommer att göras av yrkesofficersutbildningen. Bestämmelserna om reservofficeramas tjänstgöringsperioder omprövas, varvid möjligheterna till flera alternativ för tjänstgöringen övervägs. Med stöd av ovanstående hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att förbättra reservofficerarnas utbildnings- och tjänstgöringsförhållanden. av Per och med anledning av propositionen 1977/78:86 med förslag till lag om vissa rörledningar, m. m. I den under allmänna motionstiden väckta motionen 1977/78:1674 har vi föreslagit att som sin mening ger regeringen till känna att förslag till åtgärder för att integrera planeringen av kraftledningar med den fysiska planeringen och därmed även med den fysiska riksplaneringen bör föreläggas . I motionen förutsatte vi, mot bakgrund av den då föreliggande lagrådsremissen beträffande förslag till lag om rörledningar m. m., att i kommande proposition motsvarande samordningsintressen ytterligare skulle beaktas i den fortsatta beredningen. Sedan propositionen 1977/78:86 nu förelagts kan vi konstatera att de förutsatta övervägandena inte skett och att inte heller särskilt samråd med bostadsministern i denna del redovisats. Samordningsfrågorna beträffande här aktuella rörledningar får anses ha i stora delar motsvarande karaktär som i fråga om kraftledningar. Svårigheterna att trots årslångt arbete få fram grunder för denna samordning tyder på att en åtgärd från sida är motiverad även i detta sammanhang. Med hänvisning till det här och det i motionen 1977/78:1674 anförda föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna att förslag till åtgärder för att integrera planeringen av vissa rörledningar med den fysiska planeringen och därmed även med den fysiska riksplaneringen bör föreläggas . PER () ()