mot · G1021737 · 1978-02-03 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:24 om ny befälsordning för det militära försvaret Krav på allmänna kurs I redovisning av propositionens huvudsakliga innehåll s. 1 andra stycket anges bl. a.: Efter värnpliktsutbildningen följer en gemensam grundläggande yrkesutbildning. Denna utbildning skall leda fram till samma forsta uppgiftsnivå för alla yrkesofficerare oavsett vilka uppgiftersom officeren efter hand skall lösa i organisationen. På sidorna 44-46 redovisas denna gemensamma grundläggande utbildning i form av officershögskola, med en skolmässig del och en praktisk del . Från denna utbildning sker successivt urval till allmänna kurs för , och därefter förutsättes övriga senast efter officershögskolan genomgå specialistkurs. Den allmänna kursen skall ha en längd av och motsvarar närmast nuvarande grundutbildningsskolor för regements- och kompaniofficerare (ex. KS och AKS). Specialistkursen har ingen direkt motsvarighet i nuvarande utbildningssystem, men skall bl. a. innehålla kvartermästarutbildning. Enligt min mening är målet för den gemensamma grundutbildningen satt för lågt. När man satte målet för den lägsta grundläggande utbildningen i dagens befälssystem, förutsattes att det nyutbildade befälet skulle ges uppgifter som biträdande lärare och instruktörer och inte åläggas självständigt ansvar för utbildning av värnpliktiga. Rådande vakansläge samt ekonomin tillåter inte samma befälstäthet i det kommande befälssystemet som man hade tidigare. Vidare ställer värnpliktsutbildningen nya och högre krav på läraren, dels genom tekniskt ökad komplicitet, dels genom den högre skolmässiga utbildning som flertalet av de värnpliktiga numera har. Jag hävdar att den gemensamma grundutbildningen för morgondagens yrkesofficer måste ges en sådan nivå, att militärläraren får reella förutsättningar för att klara sitt svåra utbildningsarbete. Befälsförbunden har under arbetet med den nya befälsordningen enstämmigt hävdat att alla yrkesofficerare bör ha en grundutbildning motsvarande den som dagens kompaniofficer har (= allmänna kurs). allmänna kurs är också nödvändig för att ge yrkesofficeren reell möjlighet att kunna genomföra sina uppgifter i krigsorganisationen. Jag anser det vara ett rimligt krav som befälsförbunden framför att läraren (utbildaren) i såväl freds- som krigsorganisationen i försvaret skall ges de utbildningsmässiga förutsättningar som krävs för jobbet. Krav på ändrade övergångsbestämmelser På sidorna 60-61 redovisas bestämmelser för övergång till ny befälsordning, varvid bl. a. framhålles: Kompaniofficerare som har gått genom truppslagsskoia (motsvarande) enligt nuvarande ordning och uppnått högst och kvalificerat sig för vidareutbildning bör beredas möjlighet till sådan kompletteringsutbildning som kvalificerar för inträde till allmänna kurs. I vissa fall kan med hänsyn till de organisatoriska behoven detta ske även vid högre ålder. Tar man i beaktande att dagens 35-årige kompaniofficer kommer att kvarstå i tjänst till och med , förefaller det ganska orimligt att utestänga honom från vidareutbildning i det föreslagna befälssystemet. Inte minst från psykologisk synpunkt är det viktigt att alla, således även nu anställda, skall inrymmas i det nya systemet med en enhetlig befälskår. I propositionen förutsättes bl. a. att reservofficerama, som i krigsorganisationen har samma uppgifter som de aktiva kompaniofficerarna, i större omfattning än nu skall utbildas till krigsbataljonchefsnivå. Även mot denna bakgrund ter det sig orimligt att för kompaniofficerare sätta 35-årsgräns för tillträde till vidareutbildning. Jag anser att den ventil - 1 vissa fall kan med hänsyn till de organisatoriska behoven detta ske vid högre ålder - som anges i propositionen är för snäv, och jag anser således att 35-årsgränsen skall slopas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar 1. att alla yrkesofficerare skall ges möjlighet att genomgå allmänna kurs, 2. att 35-årsgränsen i övergångsbestämmelserna slopas, så att dagens kompaniofficer inrymmes i den nya befälsordningen.