mot · G2021483 · 1978-01-01 00:00:00 — Motion 1978/79:1483 av m. fl. om en plan för glasindustrin Glasindustrin har brottats med stora problem. Detta gäller inte bara i utan i hela . Glasindustrin är ingen stor industri i , men det speciella kännetecknet är att den ofta är placerad på små orter som helt är. beroende av denna verksamhet för att upprätthålla sysselsättningen. Från början var inte glasindustrin specialiserad på en viss sorts tillverkning, men kan man säga att det finns tre sorters glastillverkande industrigrenar: planglasindustrin, förpackningsindustrin och hushålls- och I och med att det stora multinationella företaget startade sitt glasverk i fick vi en överproduktion i . Glasverket i haren produktion som kan försörja hela den nordiska marknaden. Detta har redan lett till att glasverken i och har släckt sina glasugnar, och risken är stor för ytterligare nedläggningar i både och . innebär detta att vi kan få ett monopolföretag i som helt bestämmer priser och kvalitet. sysselsätter man sig i med vidareförädling av planglas isolerrutor och bilglas - men även här är risken stor för ytterligare neddragningar då gått in också på denna marknad. Även sker en nyetablering, trots att vi har en överkapacitet. Till detta skall läggas att man från energisparhåll ifrågasätter vinsten med treglasfönster. Problemen för planglasindustrin är gemensamma för hela , vilket lett till att Nordiska fabriksarbetarefederationen antagit ett uttalande där man kräver att skall verka för en gemensam nordisk industriplanering på planglassidan som avvärjer konkurrensens utslagning och mer långsiktigt ställer krav på sysselsättningsplaner, produktions- och distributionsförändringar samt produktkvaliteter. Denna del av glasindustrin domineras helt av det börsnoterade företaget som äger de tre stora företagen . Det senare företaget avvecklas . Här har skett en minskning av användningen på grund av övergång till returglas.Risk finns för fortsatt minskning och att den delen av glasindustrin helt försvinner och blir beroende av import. Den svenska glasindustrin är koncentrerad till och med tyngdpunkten förlagd till kommunerna . Detta innebär en stor koncentration till en bygd som saknar annan dominerande industriverksamhet. hade 1972 2 800 anställda inom denna industri. är siffran ca 1 900. På grund av att glasbruket ofta är samhällets enda industri har såväl minskningen av arbetsstyrkan i de bruk som är i gång som en total nedläggelse drabbat regionen hårt. har det utgått statligt stöd till den glasindustrin. Meningen med stödet var att underlätta en förskjutning i tillverkningen från enklare hushållsglas till mera högkvalitativt konstglas. På enklare artiklar hade nämligen svårt att klara konkurrensen från lågprisländerna. Man skulle också försöka förändra företagsstrukturen och stödja marknadsföringen särskilt på exportmarknaden. Nedläggningen av bruk och nedgången av sysselsättningen visar att de hitintills vidtagna åtgärderna inte varit tillräckliga. Två stora företag dominerar inom branschen - och . De sysselsätter av arbetsstyrkan och har också så stor del av produktionen. Vid sidan av dessa finns några mindre bruk som med olika framgång konkurrerar på marknaden. Det statliga stödet har använts bl. a. till att underlätta sammanslagningar. I vissa fall med mycket negativ verkan, t. ex. startande av Kronagruppen, en sammanläggning av fem glasbruk. gick företaget i konkurs, vilket medförde total nedläggning av två företag och en minskning av antalet anställda vid de andra tre företagen. Vi är övertygade om att ett ökat inflytande från de fackliga organisationerna hade lett till en bättre planering. pågår planeringsarbete var för sig inom de två stora grupperna plus en särskild utredning för de fristående bruken. En samlad planering borde komma till stånd. Det nuvarande stödet utgår i och med /80. har föreslagit en förlängning av tiden men regeringen har inte ens kommenterat detta i budgetpropositionen. Vad som är nödvändigt är att planera för framtiden. Åtgärder som behövs för glasindustrin Inom glasindustrin har bedrivits alltför litet av forskning och utvecklingsarbete, mycket beroende på branschens struktur och dåliga lönsamhet. Små företag har inte haft möjlighet att bedriva en framåtsyftande forskning eller bidra till den gemensamma forskning som sker vid glasforskningsinstitutet i . Detta institut har betytt en hel del. Utan dess medverkan hade vi säkert haft en ännu värre situation inom glasindustrin än vi har . Men dess budget är alldeles för snålt tilltagen. delar glasbruken och staten på kostnaderna. För att kunna öka kapaciteten bör en annan fördelning komma till stånd. Forskningen vid institutet i är inte bara inriktad på den glasindustrin, utan den gäller också övrig glasindustri. Inte minst för förpackningsindustrin skulle en ökad forskning om t. ex. härdning av glas kunna betyda mycket från konkurrenssynpunkt. Övriga nordiska länder borda kanske hjälpa till med finansieringen, då glasforskningsinstitutet i är det enda i . Det har också internationellt mycket gott rykte. Institutet har t. ex. medverkat i projektet omkring slutförvaringen av radioaktivt bränsle i samarbete med de franska företagen. En satsning på glasforskningsinstitutet anser vi bör vara med i en övergripande planering av den svenska glasindustrins framtid. Som vi redan framhållit är denna industri koncentrerad till sydöstra . Den är förlagd till små orter och har en minskande sysselsättning. Om vi tillåter en fortsatt nedgång, kommer det att skapa stora problem, såväl för kommunerna som för industrin som helhet. Det blir svårare att rekrytera arbetskraft, och utbildningen stannar upp. Den utbildningskapacitet som finns f. n. är otillräcklig och behöver byggas ut på grundnivå, men det bör även undersökas om inte en högre utbildning är motiverad. Då det är fråga om högkvalificerat yrkesarbete måste en minskning förhindras. Därför måste målsättningen vara att minst bevara nuvarande sysselsättningsgrad. Trots att meningen med det statliga stödet var att man skulle göra en övergång till mera kvalificerat konstglas, kan vi konstatera att det i stället blivit så att mycket av arbetarnas yrkesskicklighet inte tas till vara på grund av att produktionen mer och mer tenderar att bli en fråga om pressat och stöpt glas. En sådan utveckling måste förhindras. Då räcker inte den svenska marknaden till. En fortsatt ökning på exporten måste till. är inget stort glasproducerande land, men tack vare skickliga arbetare och goda formgivare har det svenska glaset ett mycket gott rykte ute i världen. Detta måste upprätthållas och förstärkas. Ett fortsatt stöd till exportfrämjande åtgärder är nödvändigt. Var för sig är bruken för små för att kunna satsa på marknadsföring i utlandet. Gemensamt skulle de kunna göra betydande inbrytningar. Man skall också kunna tänka sig att denna exportdrive skulle kunna ske i samarbete med andra industrier i , t. ex. industrier för porslin, möbler, belysningsarmatur och textilier. Ett sådant stöd skulle kunna samordnas under ett gemensamt bolag som hade till uppgift att marknadsföra svenskt konsthantverk. För att kunna klara framtiden krävs ett ökat inflytande från de anställdas sida. De äger en kunskap som hitintills inte fått det utrymme i planeringen som det borde haft. Många misstag kan undvikas om de anställda får mera att säga till om såväl i fråga om produktionen som i fråga om den övergripande planeringen. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att beslutar att hemställa hos regeringen 1. att en övergripande plan utarbetas för den svenska glasindustrin i samverkan och med reellt inflytande från de fackliga organisationerna samt att planen skall ha som målsättning att minst bevara nuvarande sysselsättning och konstnärliga kvalitet inom den glasindustrin, 2. att med utgångspunkt i denna plan förslag framläggs om fortsatt stöd till den glasindustrin efter de riktlinjer som framhålls i motionen, 3. att statligt stöd lämnas under förutsättning att de fackliga organisationerna varit med i planeringsarbetet och godkänt ansökningshandlingarna, 4. att tar initiativ till överläggning med övriga nordiska länder för utarbetande av en gemensam politik för den nordiska glasindustrin där särskild uppmärksamhet ägnas planglasindustrins problem. . () i