mot · G102818 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att öka sysselsättningen i Vid föregående väckte de socialdemokratiska ledamöterna från en motion om sysselsättningspolitiken för (1976:902), i vilken gavs en utförlig beskrivning av den negativa utvecklingen på arbetsmarknaden i de båda . 1 motionen framhölls betydelsen av en samordnad sysselsättningsplanering för som ett åtgärdsprogram avseende näringspolitik, regional stödverksamhet, mark- och bebyggelseplanering m. m. presenterades. I motionen visades hur under det senaste årtiondet förutsättningarna för näringarna i avsevärt försämrats. Särskilt inom varvsindustrin, verkstadsindustrin, gummiindustrin, textil- och beklädnadsindustrin har bortfallet av sysselsättningstillfällen varit mycket stort, och oron för framtiden var inom dessa industrigrenar, men också inom andra, mycket stor. Representanter för skånska kommuner har genom framställningar till regeringen understrukit betydelsen av kraftfulla insatser från regeringens sida för att upprätthålla sysselsättningen inom krisdrabbade företag och orter. Från länsstyrelserna har också i olika former uppmärksamhet riktats på de svårigheter som föreligger. Genom interpellationer och frågor har skånska riksdagsledamöter även aktualiserat åtgärder för att lösa de sysselsättningsproblem som alltmer kommit till uttryck. Sedan den ovannämnda motionen väcktes har arbetsmarknadssituationen klart förvärrats. Sysselsättningen minskade i med ca 9 000 personer eller av sysselsättningen, medan den i landet i dess helhet ökade . Underdet hårde i fjolårets motion påtalade sysselsättningsproblemen ökat speciellt inom varvsindustrin, pappersindustrin, textil- och konfektionsindustrin samt gummiindustrin. Inom varvsindustrin är också en fortsatt minskning av sysselsättningen att förutse, även om, som vi förutsätter, varvens framtid måste säkras genom bl. a. statliga insatser än vad tidigare varit avsett. Utvecklingen har inneburit att även servicenäringarna gått tillbaka. och 1977 har antalet verksamma inom dessa näringar reducerats med 3 000 personer eller , medan hela riket inom denna sektor haft en ökning på . Efterfrågan på arbetskraft har sjunkit, och antalet sökande till de få arbetstillfällena har ökat. Lediga platser inom tillverkningsindustrin uppgick till endast 300 mot 900 i M-län. Arbetsförmedlingsstatistiken visar bl. a. att har 10,5 96 av landets samtliga arbetssökande utan arbete, medan länet endast har 9 96 av landets befolkning och arbetskraft. Vi är väl medvetna om att även inom andra regioner av landet finns betydande sysselsättningsproblem, men har obestridligen kommit bland de områden där arbetsmarknadsläget inger särskild oro. Det kan också noteras att ungdomsarbetslösheten är mycket stor. I är exempelvis 37 96 av de arbetslösa ungdomar och i 34 96. I länsarbetsnämndens färdigställda prognos för förutses att läget kommer att fortsatt försämras och att ett stramt läge blir bestående under i varje fall . Fram hade varslats om uppsägning av 1 700 personer . var motsvarande antal endast 900. Även prognosen för län visar att tillgången på lediga platser har varit lägre än inom praktiskt taget alla yrkesområden. Nedgången har varit markant inom tillverkning och maskinskötsel. Både antalet arbetssökande och antalet arbetslösa har varit betydligt fler än . Antalet lediga platser har varit lägre än . har över 1 700 personer varslats om driftinskränkning, vilket är drygt 400 fler än . Den långvariga konjunkturnedgången har även resulterat i att allt fler företag är mycket försiktiga eller rent av undviker att nyanställa personal. Ett oroande inslag i arbetsmarknadsläget är för dagen svårigheterna inom varvsindustrin, en näring som har stor betydelse för hela sysselsättning. Vid de stora arbetsplatserna i och sysselsätts inte endast personer från dessa kommuner och grannkommuner utan även från en mycket stor region. Vi är medvetna om att även i andra delar av landet finns osäkerhet inför varvsnäringens framtid. Av olika skäl har dock de skånska varven kommit särskilt i rampljuset . Vi finner inte anledning att i detta sammanhang gå närmare in på de båda varvens struktur och förutsättningar. Vi menar dock att de båda varven har naturliga förutsättningar att långsiktigt hävda sig väl i konkurrens med andra varv. i har av industridepartementet fått i uppdrag att i samverkan med länsarbetsnämnden till en särskild arbetsgrupp lämna rapport om de sysselsättningspolitiska konsekvenserna av olika kapacitetsneddragningar inom varven. som detta arbete pågår har emellertid vid varv uppstått en aktuell kris som kräver omedelbara åtgärder för sysselsättningens upprätthållande på en rimlig nivå vid detta varv. De kreditgarantier som beviljats strax är inte tillräckliga. 1 fjolårets proposition om varvsnäringen uttalade industriministern efter samråd med arbetsmarknadsministern följande: För att begränsa de negativa effekterna av den föreslagna neddragningen av sysselsättningen vid varven måste särskilda arbetsmarknadspolitiska åtgärder vidtagas. Beträffande framhölls att trots kraftfulla och snabba arbetsmarknadspolitiska insatser torde emellertid betydande sysselsättningsproblem uppkomma. Därför måste åtgärder i form av utbildning, beredskapsarbete m. m. sättas in. Situationen i har tyvärr endast försämrats , och därför är det angeläget understryka att försöken att bl. a. lokalisera annan verksamhet till området måste fortsätta. I samband med att näringsutskottet vid föregående behandlade den då avgivna propositionen gjordes uttalandet - som även antogs av - att det var angeläget att regeringen noga följer utvecklingen av den nya stödformen. Det uttalades vidare att om den tillsammans med övriga åtgärder på varvsområdet inte ledde till den sysselsättning som beräknats, bör regeringen återkomma till med de förslag som kan bli aktuella i ett sådant läge. Vi utgår ifrån att de undersökningar som inom industridepartementet vidtagits för att kartlägga olika alternativ bärs upp av samma grundinställning till problemen som uttalat. I finns ett flertal företag inom byggämnesindustrin som blivit lidande av den neddragning som skett av såväl industriinvesteringar som bostadsbyggandet och av återhållsamhet med och statlig byggverksamhet. I en partimotion från socialdemokratiskt håll har yrkats en betydande utökning av ramen för skolbyggnader. blev inte tillgodosett med någon utökad kvot för detta byggande, vilket gör det särskilt angeläget, med hänsyn till den byggarbetslöshet som finns på många orter inom de båda länen, att tillgodoses med en skälig andel av denna utökade ram. Det framstår även som angeläget att annan byggnadsverksamhet som är beroende av regeringens avgörande kan igångsättas möjligt. För båda länen kan konstateras att den tröga handläggningen av planärenden i förhindrat och fördröjt igångsättning av angelägnare bostadsprojekt och sociala anläggningar. En snabbare handläggning av planärenden och ett ökat förtroende för länsorganens och kommunernas bedömning av markanvändningen framstår som angelägen. Med hänvisning till vad som anförts i det föregående vill vi hemställa att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sysselsättningssituationen i . () () HANS () P. O. () (s) () HANS () i