mot · G20296 · 1978-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Den arbetande befolkningen i har fått vidkännas kännbara reallönesänkningar. Inriktningen på den ekonomiska politiken har varit att strama åt de svenska konsumenternas köpkraft och därmed sänka deras levnadsnivå. Att trepartiregeringen med ekonomiminister i spetsen lyckats med sitt uppsåt visar sänkningen av den privata konsumtionen. Siffrorna för sänkning av den privata konsumtionen och realinkomstutvecklingen i nationalräkenskaperna tar emellertid inte hänsyn till att det inom de svenska hushållen också skett en kraftig inkomstfördelning som gynnat höginkomstgrupper och hårdast drabbat vanliga löntagare, barnfamiljer och låginkomsttagare. a. momsjusteringen och devalveringarna har slagit på detta sätt. Regeringen säger nu att man ämnar stimulera konsumtionen för att uppnå en ökning av den privata konsumtionen . Drygt hälften av denna uppgång tillfaller redan beslutade åtgärder, och det avgörande bidraget till stimulansen av den privata konsumtionen faller inom det skattepolitiska området. De beslut som redan är fattade -1, ex. indexreglering av de statliga inkomstskatteskalorna - samt de förslag till åtgärder som presenteras i propositionen innebär till sin karaktär att stimulansen till stor del tillfaller höginkomstgrupperna. De åtgärder som föreslås i skattepolitiken driver ett redan orättfärdigt skattesystem i allt reaktionärare banor. De stora skattesänkningarna i den statliga inkomstskatten tillfaller höginkomsttagarna. De belopp som tillfaller personer med inkomst . är mångdubbelt större än skattesänkningen för låginkomsttagarna. De aviserade skatteförändringarna innebär med andra ord att de stora stimulansåtgärderna faller på dem med redan höga inkomster. Karaktären på propositionens förslag till inriktningen av den ekonomiska politiken innebär en fortsatt inkomstfördelningspolitik. Trots att siffror över ökade exportinkomster, växande orderingång, minskad lagerhållning och ökade vinster presenteras i den officiella statistiken, avser regeringen att besluta om ytterligare stimulanser till industrin genom skattesubventioner för investeringar. Dessa åtgärder innebär inte att nya sysselsättningstillfällen skapas inom industrin. En fortsatt nedgång av den svenska industrisysselsättningen är att förutse. Investeringsstrukturen i den svenska industrin uppvisar allt tydligare tecken på att nyinvesteringarna i blir mycket små; den huvudsakliga delen hänför sig till rationaliseringsinvesteringar och reinvesteringar. vesteringar inom svenska transnationella koncerner faller i stället inom utlandsverksamheten. Detta visar bl. a. LO:s utredning översysselsättningstillskottet inom ett representativt urval av svenska storkoncerner. Tillskottet i kommer genom uppköp, medan nytillskottet utgör den avgörande delen i svenskägda företag utomlands. Det finns inga teckensom tyder på att den svenska industrins intresse för utlandsinvesteringar skulle avta, utan utvecklingen kommer med all sannolikhet att följa de uppkörda spåren . Därmed kommer den nuvarande trenden med en växande officiell arbetslöshetssiffra inte att komma ner till den nivå som den befann sig på . De genomsnittliga arbetslöshetstalen kommer att vara höga, som de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och förtidspensioneringarna omfattar flera hundratusen människor . Mot denna utveckling presenteras inga åtgärder, och industrin får även framgent fria tyglar att förlägga nettosysselsättningstillskottet utomlands. De uppjusteringar som redan är beslutade för bostadsbidragen från och propositionens förslag om en allmän höjning av barnbidragen med . från är inga verkliga realinkomstförstärkningar utan retroaktiva uppjusteringar på grund av det försämrade realvärde både bostadsbidragen och barnbidragen fått genom den höga inflationen under andra delen av . har också i en rapport uppmärksammat denna utveckling. Därför är både justeringarna av bostadsbidraget och barnbidraget otillräckliga. För att kompensera de stora grupper barnfamiljer och lågavlönade som fått försämrade villkor är det nödvändigt med realinkomstförstärkningar på detta område. Vi föreslår därför en höjning av barnbidraget med . per barn och år. Arbetslösheten är hög i ; den borgerliga regeringens stimulering av den svenska industrin har framför allt inriktats på de svenska exportmonopolen. Kapacitetsutnyttjandet inom den svenska industrin är fortfarande lågt, och åtstramningspolitiken har hårdast drabbat den svenska hemmamarknadsindustrin. För att få fart på produktionshjulen krävs en verklig höjning av det arbetande folkets köpkraft, inte som en aviserad stimulering främst av höginkomsttagarna i . För att minska arbetslösheten och höja produktionsnivån inom hemmamarknadsindustrin är det nödvändigt med en drastisk höjning av bostadsbyggandet i . har detta varit så lågt att det nu finns en reell bostadsbrist på flera platser i landet. Vi föreslår därför igångsättandet av minst 75 000 nya bostäder . Som tidigare påpekats innebär förslaget till inrikting av den ekonomiska politiken en allt reaktionärare vridning av ett redan orättfärdigt skattesystem, som hårdast drabbar vanliga löntagare. Indexregleringen och övriga justeringar innebär att de dominerande dragen i skattesystemet är ett proportionellt och regressivt skattetryck. kommunisterna menar att det inte längre går att fortsätta på den nuvarande vägen med småjusteringar i det nuvarande skattesystemet. Det krävs en total omorientering från inkomstbeskattning till en högre grad av produktionsbeskattning. De stegen måste börja tas . Inriktningen måste vara att avföra mervärdesbeskattningen och sänka kommunalskatterna. Bolags-, arvs- och förmögenhetsbeskattningen måste skärpas, och en beskattning av produktionsvärdet i den svenska tillverkningsindustrin måste införas. För att komma åt de stora skattesmitarna krävs en lagstiftning och utökade resurser för att bekämpa skatteflykt och ekonomisk brottslighet. måste åtgärder vidtas för en hård beskattning av arbetsfria kapitalvinster på mark och fast egendom. Enligt grova beräkningar skulle de realiserade kapitalvinsterna enbart på villaförsäljning 1976 uppgå till . Undersökningar av realisationsvinstbeskattningen har också visat att beskattningen på värdestegringsvinster på villor ligger så lågt som en å . Det i propositionen aviserade investeringsstödet kommer inte att innebära några märkbara sysselsättningstillskott i . 1 stället för att subventionera den svenska storindustrin menar vi att satsningar på offensiva offentliga investeringar och näringspolitik är nödvändiga för att öka sysselsättningen. Offensiva investeringar i den statliga basindustrin, som leder till en ökad vidareförädling av de svenska råvarorna, är nödvändiga för att minska arbetslösheten och bygga upp de regioner som är på väg att avindustrialiseras. kommunisterna anser därför att en inriktning av investeringspolitiken med en ökad vidareförädling i sikte på ett helt annat sätt kommer att stimulera sysselsättningen inom den svenska industrin än den investeringssubvention som propositionen föreslår. Med hänvisning till det anförda föreslås* 1. att byggandet av minst 75 000 lägenheter igångsätts , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande kapitalexport och utlandsinvesteringar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en ökad vidareförädling av svenska produkter för att stimulera den inhemska sysselsättningen, 4. att i anledning av propositionen 1978/79:50 ger regeringen till känna vad som i motionen ytterligare anförts som riktlinjer för den ekonomiska politiken. (apk) (apk) *Se även motionerna 1978/79:97, 98 och 100.