ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021973 · 1978-05-11 00:00:00 — Motion 1977/78:1973 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:150 med förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /79, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion med anledning av kompletteringspropositionen (prop. 1977/78:150) av m. fl. 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökat statligt byggande, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkning av arbetsmarknadsverkets resurser, 3. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om redovisning av överväganden rörande samordning av reglerna för vissa arbetsmarknadspolitiska bidrag, 4. godkänner de riktlinjer för ett tillfälligt nyrekryteringsbidrag som förordas i motionen, 5. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om särskild information till de anställda och deras organisationer rörande tillfälligt nyrekryteringsbidrag. () () () () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G1021975 · 1978-05-11 00:00:00 — 13. att hos regeringen hemställa om åtgärder för att verkställa ett och effektivt allmänt prisstopp , 14. att hos regeringen hemställa om förslag till lag om hyresstopp under i första hand 12 månader, 15. att hos regeringen hemställa om förslag till slopande av mervärdeskatten på nödvändighetsvaror, finansierat i enlighet med i motionen angivna riktlinjer, 16. att de 2 030 milj. kr. som anslagits som prisregleringsmedel för det militära försvaret avräknas från försvarsbudgeten, 17. att uttala att inga militära repetitionsövningar skall hållas under /79 och att härför anslagna medel avräknas från försvarsbudgeten, 18. att uttala sig för en skärpt restriktivitet vid tillämpningen av valutaregleringslagen så att kapitalflykt och industriutflyttning stoppas, 19. att hos regeringen hemställa om förslag om förstatligande av privata affärsbanker och försäkringsbolag, 20. att hos regeringen hemställa om förslag till lag om arbetstidsförkortning till 7-timmarsdag med full lönekompensation, med giltighet från , 21. att hos regeringen hemställa om förslag till ändrad inriktning av skattepolitiken i enlighet med i motionen anförda riktlinjer, 22. att hos regeringen hemställa om åtgärder för utarbetande av ett industripolitiskt program med sikte på ökad förädling inom landet, 23. att öka det allmänna barnbidraget till . per barn och år från , vilket utgör av nu gällande basbelopp, och att anvisar nödvändiga medel härför, 24. att med avslag på propositionen 1977/78:150 som sin mening uttala vad som i motionen anförs om den ekonomiska politiken, 25. att med avslag på propositionen 1977/78:150 som sin mening uttala vad i motionen anförs om budgetpolitiken. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G1021977 · 1978-05-11 00:00:00 — 1977/78 1977-1981 Motion 1977/78:1977 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:187 om avskaffande av den allmänna arbetsgivaravgiften I propositionen 1977/78:187 har regeringen föreslagit att den allmänna arbetsgivaravgiften slopas fr. o. m. . Vi har i vår motion om den ekonomiska politiken m. m. utvecklat vår syn på den ekonomiska politiken och därvid lagt fram en rad förslag med syfte att på nytt få i gång en utveckling i det svenska samhället, minska riskerna för arbetslöshet och att särskilt stödja de utsatta grupperna. Våra förslag innebär också ett lägre budgetunderskott än regeringens förslag. Genom den nu föreslagna åtgärden avser regeringen att förstärka företagens vinstsituation och att därigenom indirekt öka investeringsbenägenheten. Men genom den föreslagna allmänna utspridningen av statsmedel skapas självfallet inga garantier för att denna åtgärd för den avsedda effekten. I vårt förslag används skattebetalarnas och löntagarnas medel på ett långt mer effektivt sätt. Regeringens förslag om slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften bör därför avslås. Med stöd av det anförda hemställs att avslår regeringens förslag till lag om upphävande av lagen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift. () () () () HANS () () () () () () () () 1 1977/78.
mot · G1021978 · 1978-05-11 00:00:00 — Motion 1977/78:1978 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:187 om avskaffande av den allmänna arbetsgivaravgiften Med hänvisning till de motiveringar som anförs mot ett slopande av den allmänna arbetsgivaravgiften inom det privata näringslivet i motionen 1977/ 78:1975 med anledning av regeringens kompletteringsproposition föreslås att beslutar 1. att den allmänna arbetsgivaravgiften slopas för kommuner och landsting, 2. att i övrigt avslå propositionen 1977/78:187. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G1021979 · 1978-05-12 00:00:00 — Motion 1977/78:1979 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:177 om viss ändring i sjukvårdslagen (1962:242) och överenskommelser om sjukhuset, m. m. Frågan huruvida man skall bevara eller lägga ned har diskuterats i olika politiska instanser. Vpk har konsekvent gått emot en nedläggning av sjukhuset, bl. a. därför att vårdplatserna, framför allt akutvårdplatserna, mer än väl behövs för innerstads befolkning men också därför att det finns en väl fungerande forskning och utbildning inom sjukhuset. Med anledning av att sjukhuset ändå läggs ned, uttalade socialutskott angående en kommande flyttning av läkarutbildningen och forskningen från följande i sitt betänkande (SoU 1976/ 77:39): "Enligt utskottets mening är en förutsättning för att skall kunna läggas ned att likvärdiga resurser för sammanhållen utbildning och forskning kan beredas på annat håll inom sjukvårdsområdet. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Vpk har i många andra sammanhang påpekat fördelarna med en sammanhållen utbildning och forskning. I propositionen 1977/78:177 kan man konstatera att regeringen gått emot beslut om en sammanhållen utbildning och forskning. Med hänvisning till ovanstående och med godkännande av propositionen 1977/78:177 i övrigt föreslås 1. att uttalar att den i propositionen föreslagna uppdelningen av undervisning och forskning mellan och ej bör komma till stånd, 2. att hos regeringen begäran nya förhandlingar upptas i syfte att infria riksdagsbeslutet om en fortsatt sammanhållen utbildning och forskning vid en nedläggning av . INGA (vpk)
mot · G1021984 · 1978-05-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:182 angående viss alkoholforskning, m. m. Propositionen anger placering och inriktning på de forskartjänster, vilka beslutat inrätta . UHÄ och regeringen har gett dessa tjänster en annan inriktning än vad forskaropinionen i landet anser lämpligt. Med anledning därav har ett 20-tal forskare inom det berörda området kritiserat förslaget. Forskarna förordar i stället en samordning av forskningsresurserna och en betoning av det tvärvetenskapliga samarbetets betydelse. Detta är nödvändigt för att analysera alkoholberoendets problematik i hela dess vidd. Forskarna föreslår också en annan inriktning på tjänsterna. Denna alternativa inriktning står i överensstämmelse med vad forskarna anfört rörande forskningsinsatsernas samlade syfte och organisation. Vpk har ständigt betonat att alkoholberoende är ett led i en samhällelig utslagnings- och utstötningsprocess. Detta medför bestämda slutsatser såväl rörande inriktningen av forskningsarbetet som behandlingsideologin och alkoholberoendes egen aktiva kamp för social frigörelse. Med utgångspunkt i detta synsätt finnér vi det av forskargruppen framlagda alternativa förslaget ligga långt mer i nivå med situationens krav och den vetenskapliga utvecklingens ståndpunkt än de förslag som framläggs i regeringens proposition. Mot denna bakgrund föreslås 1. att med avslag på propositionen beslutar benämna tjänsterna sociologi, med särskild inriktning på missbruk av alkohol och droger, psykologi, med särskild inriktning på missbruk av alkohol och droger, samt behandlingsforskning, med särskild inriktning på missbruk av alkohol och droger, samt att placeringen av tjänsterna sker i överensstämmelse med vad som förordas i forskarnas skrivelse, 2. att beslutar uttala att alkohol- och drogberoende är ett led i en samhällelig utslagningsprocess och att detta bör vara en grundläggande utgångspunkt för forskningsarbete inom området. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G1021987 · 1978-05-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:186 med förslag till lag om ändring i lagen (1975:985) om tillfällig handel En av butikerna på brukar sälja strumpor i ett stånd utanför. När handelsministern går förbi det ståndet säger han säkert: Ett underordnat led i en eljest på stadigvarande driftställe bedriven rörelse! Misstänker han att det inte står rätt till kanske han rent av tillägger: - Hallå där! Avser denna kringförings- eller utomhushandel verkligen varor som regelmässigt saluföres eller framställes i rörelsen? Eller kan ni förete bevis för tillstånd till tillfällig handel, i huvudskrift eller styrkt avskrift? Så uttrycker sig nämligen handelsministern, i varje fall i lagtext. Propositionen 186 med förslag till ändring i lagen om tillfällig handel är ett nytt exempel på att regeringen inte kan skriva begripliga lagar. Varför dessa vindlande meningar med oklara syftningar? Varför dessa inskjutna bisatser? I I § 2 p. finns en som utskottet enkelt kan ta bort genom att ändra på ordföljden. Varför dessa krångliga definitioner på ett språk som ingen människa normalt använder? Varför tala om huvudskrift menar original? Vi har gjort en liten undersökning i . Ingen av de tillfrågade riksdagsmännen visste vad ordet huvudskrift" betydde. Varför dessa oklara gränsdragningar? I 3 § får man veta att det inte behövs tillstånd för kringförings- och utomhushandel, vilken utgör ett underordnat led i en eljest på stadigvarande driftställe bedriven rörelse och avser sådana varor som regelmässigt saluföres eller framställes där. 14 § sägs det sedan att tillstånd får ges för handel, vilket utgör ett underordnat led i en eljest på stadigvarande driftställe bedriven rörelse och avser sådana varor som regelmässigt framställes där. Varför fastslå en regel om att tillstånd får ges bl. a. för den handel som det inte behövs tillstånd för? Det krävs djupdykningar i kommentaren för att förstå innebörden av dessa båda paragrafer. Handelsministern anser att han genom det nya förslaget förtydligar innehållet i 1 § 1 st. Några remissinstanser har anmält avvikande uppfattning. Vi överlåter åt läsaren att bedöma vem som har rätt: Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Med tillfällig handel förstås i Med tillfällig handel förstås i denna lag att någon yrkesmässigt denna lag att någon pä ett av honom salubjuder medförda varor på ett av tillfälligt begagnat försäljningsställe el honom tillfälligt begagnat försäljnings- ler under kring/öring yrkesmässigt ställe eller under kring/öring. salubjuder varor som han för med Det får bestämt bli bättre fart på regeringens ansträngningar att förenkla och förtydliga lagspråket. att som sin mening ger regeringen till känna att den föreslagna lagen om ändring i lagen om tillfällig handel bör betraktas som tillfällig i avvaktan på en lag som är skriven på enkel och tydlig svenska. () ()
mot · G20211 · 1978-10-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:2 med förslag till lag om namn och bild i reklam Regeringen avser med propositionen 1978/79:2 att skapa ett skydd mot att någons namn eller bild otillbörligt utnyttjas i kommersiell reklam. Frågan om reklamens förhållande till yttrandefriheten är inte helt klarlagd. Gränserna är flytande. Vi har dock inget att invända mot förevarande lagförslag som gäller kommersiell reklam. Det är en riktig tanke att personers bild icke skall användas i marknadsförande syfte mot personens vilja. Vi kan dock inte dela föredragande statsrådets åsikt att de värderingar sorn kommer till uttryck i lagstiftningen beträffande den kommersiella reklamen skall färga av sig ockå på andra områden. Utvecklingen får visa, menar statsrådet, om det blir nödvändigt att gå vidare och låta det lagfästa integritetsskyddet omfatta även den ideella reklamen. Detta statsrådets yttrande öppnar för angrepp på t. ex. satirisk affischkonst i anda med s. k. bildmontage. Denna konstart, som är ett medel för politisk agitation, måste ha samma rättsställning som det skrivna eller talade ordet. Den nu föreslagna lagstiftningen får inte ges den tolkningen att denna form av agitatorisk bild skall omgärdas med mera kvalificerade restriktioner, vilket statsrådets yttrande i propositionen ställer i utsikt. måste därför med skärpa uttala att de föreslagna rättsreglerna i tillämpning och anda endast skall avse kommersiell reklam och icke utgör något första steg för att begränsa yttrandefriheten för olika former av bildkonst. Med hänvisning till ovanstående föreslås att , med godkännande av propositionen 1978/79:2 i övrigt, beslutar att som sin mening uttala vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G20212 · 1978-10-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:5 om vissa markförvärv för armén, m. m. Propositionen tar bl. a. upp förslag om anskaffning av nytt skjutfält för garnison. Frågan har diskuterats under en följd av år och i hög grad engagerat den lokala befolkningen. Varje utvidgning av de militära övningsområdena innebär ett intrång i annan verksamhet, såväl jordbruk som fritidsoch naturändamål. Det är angeläget att detta intrång begränsas till vad som är oundgängligen nödvändigt för försvarets behov. Det förefaller som om de militära kraven på ökade markområden har ökat kraftigt . Vi vill därför verkligen ifrågasätta om dessa krav är befogade. Bör inte ett bättre utnyttjande av de markområden som finns i första hand eftersträvas? Regeringen har föreslagit att det alternativ som förespråkas av läns- och kommunala myndigheter, , skall förverkligas. Intrånget på blir väsentligt mindre än i alternativet Vreten. De normer för beräknande av markbehov som används av chefen för armén bör verkligen ifrågasättas. Innan utskottet tar ställning bör man därför pröva möjligheten av att banta ned föreliggande förslag i största möjliga utsträckning. Bjärsjöområdets stora känslighet från naturvårdssynpunkt måste beaktas. Därför är det nödvändigt att det föreslagna samrådsorganet får stort inflytande då det gäller skötselplaner för skjutfältet, regleringen av allmänhetens tillträde m. fl. frågor av allmänt intresse. För den framtida planeringen i kommun såväl som i angränsande kommuner och för befolkningens, jordbrukarnas och näringslivets långsiktiga planering är det viktigt att det slås fast att den nu föreslagna utökningen av det militära markinnehavet bör tillgodose de militära behoven för en överskådlig framtid. Det kan inte accepteras att ytterligare utvidgningar aktualiseras. Med anledning härav bör uttala att det s. k. militära intresseområdet öster och sydost om garnisonsövningsfaltet bör utgå som sådant, i motsats till vad som föreslås i propositionen. Området är ca 1 750 ha, varav ca 1 050 ha högklassig jordbruksmark. Andelen högvärdig innebär att området inte är lämpligt för militärt ändamål. Vidare är bebyggelsen inom området omfattande, och fortsatt ställning som militärt intresseområde betyder att den naturliga utvecklingen i området försvåras. Hene skjutfält, väster om garnisonsskjutfältet, bör genom anskaffningen av Bjärsjöområdet kunna frigöras för civil disposition. kan området behövas för militärt ändamål, men på lång sikt bör området övergå till civil användning. Detta har bl. a. framförts av , och bör göra ett uttalande i denna fråga. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att uttalar att den föreslagna lösningen av skjutfältsfrågan för Skövdegarnisonen, , skall tillgodose behovet för överskådlig framtid och att därför det s. k. militära intresseområdet, öster och sydost om garnisonsövningsfältet, bör utgå som sådant, 2. att uttalar att Heneskjutfaltet bör frigöras för användning. () ()
mot · G20216 · 1978-10-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:8 om kapitaltillskott till Från socialdemokratiskt håll har vid upprepade tillfallen påtalats behovet av aktiva insatser för att vända den utomordentligt oroande nedgången av industrins investeringar. Senast har detta kommit till uttryck i vår partimotion 1978/79:2 om åtgärder inom den ekonomiska politiken för att förbättra sysselsättningen. Vi har också vid upprepade tillfallen framhållit betydelsen av förstärkta samhällsinsatser för att förbättra industrins kapitalförsörjning. Ett viktigt led i ett sådant program måste enligt vår mening vara att förbättra Investeringsbankens utlåningsmöjligheter. Sedan Investeringsbanken i en framställning begärt en förstärkning av det egna kapitalet med 500 milj. kr., har vi från socialdemokratiskt håll vid upprepade tillfällen krävt en förstärkning av Investeringsbankens eget kapital med detta belopp. Regeringen föreslår nu i sin proposition 1978/79:8 att det egna kapitalet i utökas med 300 milj. kr. Avgörande för Investeringsbankens förmåga att aktivt medverka till en positiv investeringsutveckling är inte i första hand de formella utlåningsmöjligheterna. Avgörande är i stället bankens förmåga att ta risker. De risker som banken numera ställs inför är av betydligt större omfattning än vad som gällde . Varje enskilt projekt kräver betydligt större belopp, inte minst på grund av den snabbt ökande kostnadsutvecklingen för investeringar. Härtill kommer att de internationella valutariskerna i mycket stor utsträckning ökat . som emellertid kraven på bankens förmåga att ta risker kraftigt ökat, har bankens möjligheter till sådant risktagande kraftigt reducerats, inte minst med hänsyn till de betydande valutaförluster som uppstått . I propositionen uppges att bankens icke realiserade valutaförluster uppgick till 425 milj. kr. En mycket betydande ökning av bankens eget kapital framstår därvid som absolut nödvändig, om banken även i fortsättningen skall kunna spela en aktiv näringspolitisk roll. De krav som tidigare framförts från socialdemokratiskt håll om ett kapitaltillskott med 500 milj. kr. -och som grundar sig på bankens beräkningar - framstår därför numera som ett minimikrav. Från socialdemokratiskt håll har vi därför ingen anledning att frångå tidigare ställningstaganden. I propositionen uttalas att banken bör pröva möjligheterna till förlagslån. Den rättsliga innebörden av detta uttalande är enligt vår mening oklar. 1 1978/79. närmare uttalande från sida beträffande bankens former för kapitalanskaffning förefaller knappast motiverat. Enligt vår mening bör banken själv ha möjlighet att bestämma formerna för sin upplåning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till Teckning av aktier i på tilläggsbudget till statsbudgeten för /79 under fonden för statens aktier anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 200 milj . () () () () () () ()
mot · G20217 · 1978-10-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:8 om kapitaltillskott till Investeringsbank ger statliga krediter till företagen för att understödja rationalisering och strukturomvandling. Banken brukar skildras som en kompletterande kreditgivare som skall ge krediter i risklägen när de ordinarie bankförbindelserna för företagen inte ställer upp. I förevarande proposition föreslås en utökning av bankens aktiekapital med 300 milj. kr. samt en vidgning av de statliga garantierna för dess verksamhet med . Vi har i och för sig ingenting emot att Investeringsbanken får vidgade resurser. I någon mån kan detta tjäna syftet att minska en del företags beroendeställning till de privata affärsbankerna. Men när man ökar Investeringsbanken tillgångar måste bankens verksamhet ställas in i ett större näringspolitiskt perspektiv. Även om företag ur Statsföretag också har varit kunder hos banken, synes dess uppgift främst vara att ge statligt kreditstöd åt det privata näringslivet. Dess insatser har dikterats av initiativ från de privata kapitalägarnas sida, och med bankens verksamhet har inte följt någon ökad styrning av näringslivets utveckling i enlighet med ett brett samhällsintresse. De enskilda företagens räntabilitet försina ägare styr ekonomins utveckling, och Investeringsbanken är inordnad att betjäna denna jakt efter vinster kommunisterna har visat att ett samhälleligt industriprogram är en nödvändighet. Härför talar inte bara sysselsättningsutvecklingen inom industrin utan också de behov som finns av statliga satsningar inom en rad olika nu eftersatta områden: miljöskyddet, alternativ energiproduktion, kollektiva transportmedel etc. För ett sådant industriprogram skulle Investeringsbanken kunna spela en viktig roll. Vi kan godta utvidgningen av Investeringsbankens kapital och de statliga garantierna bara under förutsättning att Investeringsbankens verksamhet inriktas på kreditgivning åt ett samhälleligt industriprogram i enlighet med de riktlinjer som här angivits. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar 1. i första hand att i anledning av propositionen 1978/79:8 som sin mening uttala vad som i motionen anförs om inriktningen av Investeringsbankens verksamhet, 2. i andra hand - därest yrkandet under 1 icke vinner bifall - att avslå propositionen 1978/79:8. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G20218 · 1978-10-18 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:10 om statligt stöd till åtgärder mot översvämningar i Regeringens proposition 1978/79:10 behandlar statligt stöd till åtgärder mot översvämningar i . Propositionen har koncentrerat åtgärderna till att minska översvämningsriskerna till de områden som direkt berörs av översvämningarna, då främst i , , , och församlingar. Propositionen har icke tagit hänsyn till betänkande angående de flödesdämpande effekter som kan göras i Emåns övre lopp och som påtagligt kan positivt påverka en dämpning av vattentillströmning vid vårflod och regnperioder. Sådana åtgärder torde vara av avgörande betydelse för hur regleringarna i de nämnda områdena skall ske. Invallningar och årensningar i de nedre loppen kan skapa ekologiska och biologiska problem, om de görs i en storlek som under lågvattenperiod helt tömmer vattensystemet därstädes. Därför bör kraftiga åtgärder som vidtas i översvämningsområdet följas av naturligt riktiga flödesdämpande åtgärder i de västra områdena på det småländska höglandet. En rad sjöar och dammar har varit reglerade för att ta till vara vattnet för kraftändamål. Flera av dessa kraftverk är nu nedlagda och dammarna spolierade eller icke under uppsikt. Härvid regleras icke vattenflödet som . Ökad dikning gör också vattenflödet ojämnt. Av det anförda framgår att statsbidrag för reglerande åtgärder i Emåns övre lopp måste anses lika viktigt som bidrag till insatser i dess nedre lopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att statsbidrag skall utgå för Emåns reglering i såväl dess övre som dess nedre lopp.
mot · G20219 · 1978-10-18 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:10 om statligt stöd till åtgärder mot översvämningar i I propositionen 1978/79:10 föreslås statligt stöd till åtgärder mot översvämningar i . Invallningar och rensningar av ån kommer att motverka vissa ofta återkommande översvämningar. Men den nedre delen av har inte tagits med i det nu föreliggande förslaget. Även i området kring samhället förekommer översvämningar. Såväl i län, kommun (i vilken ligger), som LRF har påtalat att områdena kring bör skyddas från översvämning. När nu en längre sträcka av uppströms skall rensas blir ju följden en snabbare vattenföring som sedan kommer att stoppas upp vid den flaskhals som åvattnet har att passera vid det ej åtgärdade Fliserydsområdet. Detta kan enligt vår uppfattning inte innebära annat än att översvämningarna där blir än värre än vad de tidigare varit. Vi anser det därför vara nödvändigt att föreslagen rensning av utökas att gälla även rensning och erforderliga åtgärder för den nedre delen av . att beslutar att förslagen till åtgärder mot översvämningar i kompletteras till att även avse Fliserydsområdet och därmed den nedre delen av ån. () ()