mot · G202106 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. De av regeringen föreslagna förändringarna när det gäller beskattningen av fysiska personer och foretag utmärks av två tendenser: dels handlar det om provisoriska åtgärder som icke löser skattefrågorna, dels är förslagens klasskaraktär att höga inkomsttagare och företag gynnas, medan den stora massan av löntagare missgynnas. kommunisterna har länge krävt en genomgripande skattereform. 1 motioner, senast nr 323 vid 1977/, har vi anvisat de nödvändiga grundlinjerna för en sådan skattereform. Viktiga inslag i denna måste bl. a. vara övergång till en progressiv statskommunal enhetsskatt och gradvis övergång till produktionsskatter. Vi står givetvis fast vid dessa våra förslag och beklagar att regeringen icke nu vill ta upp frågan om en genomgripande skattereform till diskussion. Den borgerliga majoriteten i har voterat igenom en indexreglering av skatteskalorna. Det är obestridligt och kan av ingen förnekas att denna indexreglering innebär större skattefördelar för de högre inkomsttagarna än för de lägre inkomsttagarna. Vpk motsatte sig indexregleringen och yrkar nu att den slopas. Den av folkpartiregeringen nu föreslagna skattelättnaden för verkar i princip på samma sätt som indexregleringen av skatteskalorna. Den ger en betydligt större skattesänkning i kronor räknat för höga inkomster än för låga inkomster. En sådan skattepolitik kan inte godtas. Vpk föreslår att i stället, såsom en provisorisk åtgärd, en extra skattereduktion införs om . vid beskattningsbara inkomster mellan . i taxerad inkomst) och . i taxerad inkomst). Vidare förutsätts skattereduktionen successivt ökas med 3 1/av den beskattningsbara inkomsten . samt avtrappas av den beskattningsbara inkomst som överstiger . taxerad inkomst). För olika inkomstlägen skulle effekten enbart av skattereduktionen bli inkomst, kr. 95 000 och över Med utgångspunkt i inkomsttagarnas beräknade fördelning efter statlig beskattningsbar inkomst kan kostnaderna beräknas till ca fördelade på ca 920 milj. kr. för inkomsttagarna upp till en beskattningsbar inkomst på , ca 2 780 milj. kr. samt drygt 300 milj. kr. för inkomsttagare med beskattningsbara inkomster . Utöver den särskilda skattereduktionen anser vpk det också motiverat med åtgärder för att minska kommunalskattetrycket i vissa kommuner. Utdebiteringsskillnader på i vissa fall ca . mellan olika kommuner påverkar kraftigt den totala skatten. De försök som gjorts att minska skillnaderna genom inomregional skatteutjämning har allvarliga brister. Den genomsnittliga utdebiteringen har beräknats bli . Ett betydande antal kommuner kommer att ligga över detta tal. Vi anser det rimligt att statliga insatser görs för att som första åtgärd lätta trycket för dessa kommuner, så att det faktiska skatteuttaget inte överstiger . i någon kommun. Beräknat utdebitering skulle detta motsvara ca 650 milj. kr. Minskningen av kommunalskatterna i de mest skattetyngda kommunerna skulle ske i form av ett särskilt skatteavdrag till varje enskild skattebetalare motsvarande den utdebitering som ligger . kommunisterna har i annat sammanhang begärt ökade statliga bidrag för att möjliggöra för kommuner och landsting att klara utbyggnaden på viktiga serviceområden såsom barnomsorgen, äldreomsorgen och långtidssjukvården. Den kommunalekonomiska situationen och kommunalskatternas tyngd för låg- och medelinkomsttagare nödvändiggör en genomgripande förändring av finansieringen av samhällsservicen. träder uppfattningen om en gemensam progressiv skatt till stat och kommun. I avvaktan på en sådan skattereform är det nödvändigt med olika statliga insatser för att hålla tillbaka kommunalskattehöjningarna och säkra den kommunala servicen. Förutom de lättnader i den direkta beskattningen för den stora gruppen av löntagare som vpk föreslår genom en extra skattereduktion om . och en maximering av kommunalskatteuttaget till . kvarstår det tidigare väckta förslaget om slopande av mervärdeskatten på nödvändighetsvaror. Den samlade effekten för en löntagare med genomsnittlig inkomst är alltså avsevärt mycket större än vad som framgår av tabellen över enbart verkningarna i olika inkomstlagen av den extra skattereduktionen. Detta måste beaktas även vid diskussionen om folkpensionärernas beskattning. Ett slopande av mervärdeskatten på nödvändighetsvaror skulle betyda en kraftig förbättring av denna grupps läge. Förslagen i regeringspropositionen rörande folkpensionärernas beskattning är otillfredsställande. Höjningen av det extra skatteavdraget från . är mot bakgrund av pensionstillskottens utveckling alltför begränsad. har fastställt att lägsta standard skall vara folkpension kompletterad med pensionstillskott. Därför bör också pensionstillskotten vara befriade från skatt. kommunisterna föreslår att avdraget för folkpensionärer utformas så, att ingen beskattningsbar inkomst uppkommer vid en taxerad inkomst som motsvarar folkpension och pensionstillskott plus en sidoinkomst om . I bjärt kontrast till den njugga behandlingen av folkpensionärerna står folkpartiregeringens förslag när det gäller beskattningen av företagen. Här föreslås bibehållande av gamla skattefördelar och därtill införande av nya. De föreslagna åtgärderna ger uttryck för en syn på företagsbeskattningens roll som vpk finner helt oförenlig med de grundlinjer som bör gälla för en demokratisk skattepolitik. Företagsbeskattningen har alltmera kommit att som sin huvudsakliga funktion ha en avlastning av skattebördan från bolagen. har de samlade bolagsskatteintäkternas andel av hela skatteintäkten minskats från till 2,9 96. Parallellt med denna utveckling haren allt större del av den samlade skattebördan lagts på lönarbetarna. De svenska företagen tillhör de lägst direkt beskattade i den kapitalistiska världen. Helt nya krav måste enligt vår mening ställas på utformningen av företagsbeskattningen. Långsiktigt bör en övergång till produktionsbeskattning ske. Ett krav är att möjligheterna till skattefria fonderingar inom företagen via frikostiga nedskrivningsmöjligheter på inventarier m. m. starkt begränsas. leder dessa möjligheter till en snedvridning i företagens investeringar. Vad ovan sagts gäller i samma utsträckning för investeringsfondsavsättningarna. Dessas betydelse från konjunkturpolitisk synpunkt kan på goda grunder betvivlas. Frågan är om någon konjunkturpolitisk effekt alls kan förväntas av ett på detta sätt permanentat system av stimulansåtgärder. Helt klart är emellertid att de nuvarande avsättningssystemen leder till en oacceptabel förmögenhetstillväxt i företagen, dvs. hos aktieägare och andra kapitalägare. De frikostigt utformade realisationsvinstreglerna och förmögenhetsbeskattningsreglerna undandrar denna förmögenhetstillväxt från beskattning. En kraftig skärpning av förmögenhetsbeskattningen och realisationsvinstbeskattningen är nödvändig, såsom krävts i tidigare vpkmotioner såväl vid föregående riksmöten som vid innevarande . Mot denna bakgrund avvisar vpk den av regeringen föreslagna förlängningen och utvidgningen av ifrågavarande fonderingar inom företagen. Vpk avvisar också förslaget om utvidgning av det s. k. Annellavdraget, dvs. avdrag för utdelning på aktier, och kräver att hela denna lag avskaffas. Med hänvisning till vad som sagts i motionen i denna del föreslås 1. att hos regeringen hemställa om skyndsamt förslag om slopande av indexregleringen i skattesystemet, 2. att hos regeringen hemställa om skyndsamt förslag om en extra skattereduktion om . vid beskattningsbara inkomster mellan . samt med avtrappning i övriga inkomstskikt enligt i motionen angivna regler, 3. att hos regeringen hemställa om förslag om särskilt statsbidrag till skattetyngda kommuner så att särskilt skatteavdrag ges till varje skattebetalare motsvarande den utdebitering som ligger , 4. att hos regeringen hemställa om en skyndsam utredning rörande övergång till en progressiv statskommunal enhetsskatt, 5. att hos regeringen hemställa om förslag enligt vad i motionen anförts rörande folkpensionärernas beskattning med innebörden att folkpension och pensionstillskott jämte en sidoinkomst om . skall vara befriade från beskattning, 6. att från upphäva lagen om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt, 7. att från upphäva lagen om statligt investeringsbidrag för inventarieanskaffning, 8. att avslå regeringens förslag till lag om särskilt investeringsavdrag för vissa byggnadsarbeten, 9. att från upphäva förordningen om avdrag vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)