mot · G1021618 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om trädgårdsnäringens ekonomiska situation Trädgårdsnäringen har utvecklats till en betydelsefull del av vårt lands näringsliv. Det årliga produktionsvärdet inom trädgårdsnäringen uppgår till . Antalet stadigvarande sysselsatta i företag med odling av trädgårdsprodukter uppgår till ca 17 000 personer. Dessutom sysselsätts ca 11 500 personer tillfälligt under en längre eller inom näringen. Det är från folkhälsosynpunkt synnerligen angeläget att den svenska trädgårdsproduktionen får en sådan omfattning att försörjningsberedskapen blir rätt tillgodosedd från näringsfysiologisk synpunkt. Från dessa utgångspunkter är alla näringsexperter ense om att vi avsevärt bör öka vår konsumtion av frukt, bär och grönsaker. Prydnadsväxterna har också fått en allt större betydelse genom att skapa en bättre inne- och utemiljö i vårt land. Trots denna samhällsnyttiga produktion kämpar den svenska trädgårdsnäringen med stora ekonomiska svårigheter. Trädgårdsnäringens ekonomiska svårigheter beror i hög grad på att gränsskyddet för trädgårdsprodukter är sådant att det inte hindrar dylika varor från andra länder att avsättas till onormalt låga priser i . Det beror bl. a. på att tullskyddet i består av s. k. vikttullar, dvs. ett fast belopp per viktenhet. Dessa tullsatser har varit oförändrade . Värdet av tullen har därför kraftigt urholkats under de senaste årens snabba inflation. har däremot en procentuell värdetull och i de flesta fall också en lägsta tullavgift som skydd mot lågprisimport. Enligt vår uppfattning bör den svenska trädgårdsnäringen ges ett gränsskydd med samma miniminivåer och med samma utformning som gäller för produktionen inom EG. Det innebär bl. a. en övergång till procentuella värdetullar med i vissa fall en lägsta avgift som justeras i takt med penn ingvärdeförändringen. EG-staterna har i ökad utsträckning infört exportsubventioner för trädgårdsprodukter. Denna subventionerade export har negativt påverkat prisutvecklingen för de svenska odlarna. har subventioneringen gällt tomater och äpplen. Vissa tider har exportstödet uppgått till ca per kg för tomater och ca per kg för äpplen. När EG sätter in dessa subventioner elimineras i stor utsträckning det svenska gränsskyddet. Överläggningar bör därför möjligt upptas med EG för att avskaffa dessa subventioner. Om man vid dessa förhandlingar inte kan få en försäkran om att EG kommer att upphöra med de subventioner som den under vissa tider tider tillämpar, bör man från svensk sida utarbeta ett system efter vilket man kan ta ut en utjämningsavgift under kommande odlingssäsong. För att kunna möta de kostnadsstegringar som drabbat alla foretag krävs ökade investeringar för rationaliseringsändamål och energibesparande åtgärder. De lån och bidragsmedel som statsmakterna för dessa ändamål ställt till näringens förfogande har dock varit otillräckliga och måste därför höjas. Det statliga stödet till energibesparande åtgärder inom trädgårdsföretagen bör utvidgas, så att äldre och omoderna växthus kan ersättas med nya och energisnåla växthusbyggnader. () som trädgårdsnäringsutredningen har betonat betydelsen av ett dylikt stöd i energibesparande syfte. Vi vill därför understryka angelägenheten av att man genomför de av TRF och trädgårdsnäringsutredningen framförda önskemålen. Därvid måste man beakta att trädgårdsnäringens växthus avsevärt skiljer sig från övriga byggnader och därför även i bidragshänseende måste skiljas från det övriga stödet till energibesparande åtgärder. Vi är medvetna om att trädgårdsnäringsutredningen kommer att framlägga sitt förslag under detta år. Innan utredningsförslaget hunnit remissbehandlats och en proposition utarbetats har dock alltför förflutit. Alltför många trädgårdsodlare arbetar nämligen under så stora ekonomiska svårigheter att de mycket snart kan tvingas nedlägga sina företag. Då det oftast gäller de större företagen, kommer detta att medföra allvarliga konsekvenser även för den anställda arbetskraften. Vi vill starkt understryka att läget är så allvarligt att omedelbara åtgärder krävs från statsmakternas sida. Denna samhälleliga insats måste ske med samma snabbhet och målmedvetenhet som visats när man räddat företag och sysselsättningsmöjligheter inom andra industribetonade företag. Detta kan innebära att lånefondsmedlen till trädgårdsnäringen ej kommer att räcka. I så fall bör ytterligare medel anvisas i en kommande tilläggsbudget. Många trädgårdsföretagare har svårigheter att få lånemedel i bankerna, trots att de fått statliga lånegarantier. Då detta ställer den lånesökande företagaren i stora svårigheter, bör lån med statlig lånegaranti undantas från likviditetskvoter och lånetak. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär snabba och verkningsfulla åtgärder för att förbättra trädgårdsnäringens ekonomiska situation. () () MAJ () () ()