mot · G1021820 · 1978-03-20 00:00:00 — Motion 1977/78:1820 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:130 om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m. I propositionen framlägger regeringen bl. a. förslag om inrättande av nya dagpenningklasser inom den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen. Vidare anmäls att regeringen, med förbehåll för godkännande av de förordade ändringarna i det kontanta stödet vid arbetslöshet, har för avsikt att ändra utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbildning. Dessutom föreslås att anvisar ytterligare medel /79 under anslagen Kontant stöd vid arbetslöshet samt Bidrag till arbetsmarknadsutbildning. Med anledning härav vill vi anföra följande: Ersättningsbeloppen i den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen Formerna för det ekonomiska stödet vid arbetslöshet reformerades genomgripande fr. o. m. . a. höjdes ersättningsbeloppen väsentligt genom att nya dagpenningklasser infördes . Löneutvecklingen under de därpå följande åren gjorde att inte ens den nya högsta ersättningsklassen gav den kompensation för inkomstbortfall vid arbetslöshet för stora grupper av arbetstagare som åsyftades när reform beslutades. Detta hade klart dokumenterats genom en jämförelse med utvecklingen av ersättningen inom sjukförsäkringen och av basbeloppet. Mot denna bakgrund föreslog den socialdemokratiska regeringen i enlighet med en framställning från arbetslöshetskassornas samorganisation och en i princip enig remissopinion (prop. 1976/77:7) att tre nya ersättningsklasser om 140, 150 och . skulle inrättas inom arbetslöshetsförsäkringen. Efter godkännande trädde de nya bestämmelserna i kraft fr. o. m. . Arbetslöshetskassornas samorganisation har ånyo hemställt hos regeringen om förslag om införande av nya högsta dagpenningklasser. Flertalet kassor har på grund av den kraftiga inflationen höjt dagpenningbeloppen till maximal nivå. av de försäkrade tillhör sålunda klassen . Organisationen konstaterar dels att utvecklingen , efter det att organisationen förra gången hemställde om nya högsta dagpenningklasser, blev sådan att en klass om . varit motiverad redan fr. o. m. , dels att ett återställande av de ursprungliga relationerna mellan kontantstödet och ersättningen från sjukförsäkringen fr. o. m. motiverar en höjning av den maximala dagpenningen till . 1 1977/78. Framställningen har remissbehandlats. framställning har tillstyrkts av AMS, utredning (A 1974:08) om en allmän arbetslöshetsförsäkring (), LO, TCO och /SR. SAF säger sig inte vara beredd ta ställning till förslaget, men finner det i och för sig rimligt att ersättningen från arbetslöshetsförsäkringen anpassas till försämringen av penningvärdet i enlighet med vad som gäller inom den allmänna försäkringen. Till grund för den socialdemokratiska regeringens förslag och beslut att höja högsta utgående dagpenning, helt i enlighet med arbetslöshetskassornas då framförda önskemål, låg en uppföljning av basbeloppets utveckling och höjningarna av ersättningen inom sjukförsäkringen. Det förslag som föreläggs bör granskas med utgångspunkt i samma jämförelse. De nya dagpenningklasserna föreslås tillämpade fr. o. m. . Till följd av den snabba penningvärdeförsämringen har basbeloppet höjts kraftigt sedan nu gällande ersättningsklasser i arbetslöshetsförsäkringen infördes . Gällande basbelopp är . De antaganden om prisutvecklingen under innevarande år som regeringen presenterat i årets finansplan leder till en nivå för basbeloppet och ersättningen från sjukförsäkringen som motiverar införande av nya dagpenningklasser . Denna utveckling till trots och mot tillstyrkanden från en i princip enig remissopinion har den borgerliga regeringen funnit anledning begränsa anpassningen av utgående kontantersättning. Som ny högsta dagpenningklass fr. o. m. Regeringens förslag innebär en påtaglig urholkning av utgående kontantstöd vid arbetslöshet i förhållande till ersättningen från sjukförsäkringen, jämfört med motsvarande relation 1974. Socialdemokraterna kan inte acceptera denna urholkning. Vi föreslår därför att fyra nya dagpenningklasser om 170,180,190 och . införs fr. o. m. . Överförsäkringsregler vid exceptionellt lågavlönat arbete I propositionen redovisas att AMS i sitt remissyttrande har föreslagit ytterligare en ändring i arbetslöshetsförsäkringen. AMS anför att det från flera arbetslöshetskassor har framförts betänkligheter mot att arbetslösa medlemmar, som har haft ett exceptionellt lågavlönat arbete, med tillämpning av gällande överförsäkringsregler kommit att få ersättningsbelopp som understiger vad de kunnat fl i kontant arbetsmarknadsstöd, om de inte hade varit arbetslöshetsförsäkrade. För att komma till rätta med detta förhållande föreslår AMS att heltidsarbetande alltid skall vara tillförsäkrad det belopp som utgår enligt lägsta gällande dagpenningklass. För deltidsarbetande bör lägsta ersättning vara mot kortare arbetstid svarande belopp. Regeringen har, under hänvisning till kommande förslag från , inte funnit anledning bifalla förslaget. De förhållanden som AMS redovisat torde beröra ett starkt begränsat antal försäkrade, men torde uppfattas som orimliga av dem som drabbas. Det är här fråga om en så uppenbar orättvisa att den måste uppfattas som resultatet av ett förbiseende vid utformningen av gällande regler för överförsäkring och fastställandet av aktuella belopp för kontant arbetsmarknadsstöd. Vi föreslår därför att nu tillämpade överförsäkringsregler ändras i enlighet med AMS förslag. Dock bör gälla att garanterat lägsta ersättningsbelopp från arbetslöshetsförsäkringen ej får överstiga utgående kontant arbetsmarknadsstöd. Bidrag till elever i arbetsmarknadsutbildning Bidragen till elever i arbetsmarknadsutbildning är knutna till utgående ersättning vid arbetslöshet. Förändras dessa senare ersättningar har regeringen av bemyndigats att anpassa utbildningsbidragen i anslutning härtill. I propositionen redovisar arbetsmarknadsministern hur regeringen avser att, med förbehåll för godkännande av de föreslagna ändringarna i det kontanta stödet vid arbetslöshet, även ändra utgående bidrag vid arbetsmarknadsutbildning fr. o. m. . Vi har i det tidigare föreslagit införande av två dagpenningklasser utöver vad som förordats av regeringen. Detta får konsekvenser vid fastställande av nya utbildningsbidrag. Det ankommer på regeringen att, med tillämpning av gällande grunder för fastställande av bidragen, genomföra de anpassningar härvidlag som kan föranledas av beslut med anledning av våra förslag rörande dagpenning i försäkringen. Bidraget vid arbetsmarknadsutbildning består av dagpenning, som vanligen motsvarar vad eleven har rätt till som ersättning vid arbetslöshet, samt ett särskilt stimulansbidrag. Detta bidrag höjdes till . per dag så sent som fr. o. m. . höjdes vissa andra arbetsmarknadspolitisk! I motsats till vad regeringen anförde om särskild tidsbegränsning för vissa bidragshöjningar angav det föredragande statsrådet i propositionen 1977/78:32 ingen sådan tidsbegränsning för höjningen av stimulansbidraget. 1 den proposition om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkringen som regeringen nu förelagt föreslås stimulansbidraget åter sänkt till . Med anledning härav vill vi anföra dels att den ryckighet i bidragsvillkoren som härigenom skapas försvagar stimulanseffekten, dels att den utveckling penningvärdet undergått sedan bidraget ursprungligen fastställdes till . motiverar en permanent höjning. Vi föreslår därför att stimulansbidraget bör utgå med . per dag även efter . 1* 1977/78. De förändringar i regeringens förslag som vi förordat, införandet av ytterligare två högsta dagpenningklasser, påverkar statens kostnader för progressivbidrag till arbetslöshetsförsäkringen samt arbetslöshetsfondens utgifter för samma ändamål. Genom gällande regler om anpassning av bidragen inom arbetslöshetsförsäkringen påverkas också statens kostnader för utbildningsbidrag. Dessa kostnader påverkas slutligen även av vårt förslag om oförändrat stimulansbidrag vid arbetsmarknadsutbildning. Osäkerheten om den framtida arbetslösheten och den kommande faktiska genomsnittliga ersättningsnivån i arbetslöshetsförsäkringen gör det omöjligt att annat än överslagsmässigt beräkna de kostnader som våra förslag leder till. Med detta förbehåll, och med ett antagande om en genomsnittlig kassaersättning på . per dag, kan merkostnaderna inom arbetslöshetsförsäkringen till följd av våra förslag beräknas lill i storleksordningen 80 milj. kr. Merkostnaderna för utbildningsbidrag kan, med motsvarande förbehåll, uppskattas till omkring 150 milj. kr. Våra förslag skulle alltså föranleda en total reformkostnad på ca 230 milj. kr. /79 utöver vad som följer av propositionen. Arbetslöshetsförsäkringen finansieras endast till en begränsad del genom egenavgifter från de frivilligt försäkrade. 1 huvudsak täcks medelsbehovet med bidrag från statsbudgeten samt en särskild arbetsgivaravgift. Statsbudgetmedlen tillförs kassorna som statsbidrag. Den avgift som erläggs av arbetsgivarna tillförs den s. k. arbetslöshetsfonden. Från fonden utbetalas två tredjedelar av såväl det s. k. grundbidraget till försäkringen som det kontanta arbetsmarknadsstödet. Avgiften till arbetslöshetsförsäkringen infördes fr. o. m. . Med de antaganden som låg till grund för kostnadsberäkningarna av reform av arbetslöshetsförsäkringen befanns inkomsterna från avgiften komma att svara mot två tredjedelar av arbetslöshetsfondens utgifter för grundbidrag och kontant arbetsmarknadsstöd. Under de år som gått sedan reformens ikraftträdande har emellertid produktionens bidrag till försäkringens finansiering visat sig kunna förslå väsentligt längre. Efter slutreglering av verksamheten redovisades vid utgången av , enligt uppgift från , en behållning på fonden överstigande 600 milj. kr. Med nu kända uppgifter om lönesummans och arbetslöshetens utveckling som grund finns det anledning utgå ifrån att den snabba ackumulationen av medel avsedda att bidra till arbetslöshetsförsäkringens finansiering kommer att fortgå. gäller att fonden också fortsättningsvis kan komma att redovisa ett växande överskott, även i ett läge där lönesumman i den svenska ekonomin utvecklas svagt som arbetslösheten tenderar att stiga. Det finns därför starka skäl som talar för att gällande regler för finansiering av arbetslöshetsförsäkringen med avgiftsmedel omprövas. De avgiftsmedel som avsatts för att finansiera arbetslöshetsförsäkringen bör i ökad utsträckning gottgöras nuvarande försäkringssystem. Vi föreslår därför att gällande regler för täckning av medelsbehovet för grundbidraget till arbetslöshetsförsäkringen ändras så att bidraget till fullo finansieras med medel från arbetsgivaravgiften. Med denna ändring följer en ökad avgiftsfinansiering i försäkringssystemet med uppskattningsvis ca 230 milj. kr. och en motsvarande avlastning av statsbudgeten. Det på detta sätt minskade statliga anslagsbehovet svarar i stort mot de ökade statliga utgiftsåtaganden som följer med våra tidigare förslag. Därmed kan dessa genomföras inom ramen för samma totala statsutgifter som följer av regeringens förslag. Som konsekvens av våra förslag bör till Kontant stöd vid arbetslöshet för /79 anvisas ett i förhållande till regeringens förslag med 150 milj. kr. bör till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning för nästa budgetår anvisas ett i förhållande till regeringens förslag med 150 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att antar följande Lag om ändring i lagen (1973:370) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att 17 8 lagen (1973:370)om arbetslöshetsförsäkring skall ha nedan angivna lydelse: Dagpenning får utges i dagpenningklasser om 50, 60. 70, 80, 90, 100, 110, 120, 130, 140, 150 och . Erkänd arbetslöshetskassa beslutar om försäkrads placering i dagpenningklass. kan föreskriva att gällande lägsta dagpenningklass ej längre skall tillämpas. Dagpenning får utges i dagpenningklasser om 70, 80, 90, 100, 110, 120, 130,140,150,160,170. ISO, 190 och . Erkänd arbetslöshetskassa beslutar om försäkrads placering i dagpenningklass. kan föreskriva att gällande lägsta dagpenningklass ej längre skall tillämpas. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1976:828. 2. att godkänner vad som i motionen anförts om överförsäkringsregier för lågavlönade, 3. att godkänner vad som i motionen anförts om särskilt stimulansbidrag vid arbetsmarknadsutbildning, 4. att godkänner vad som i motionen anförts om ändrade regler för finansiering av grundbiaraget till den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen, a. till Kontant stöd vid arbetslöshet för /79 under tolfte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag i prop. 1977/78:100 bil. minskat förslagsanslag av , b. till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning för /79 under tolfte huvudtiteln anvisar ett i förhållande till regeringens förslag i prop. 1977/78:100 bil. förhöjt anslag av 1 . () () () HANS () () () () () () () () () ()