ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G20272 · 1978-11-23 00:00:00 — av Hans Nyhage m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. I propositionen 1978/79:50 föreslås bl. a. att det s. k. äldrestödet skall utgå till tekoindustrin även under forsta . Detta bidrag för äldre personer, vilka är sysselsatta inom denna näringsgren, har allmänt visat sig vara mycket verkningsfullt för att upprätthålla sysselsättningen. Det är konkurrensneutralt och det utgår inte till företag som har varslat om uppsägning. Det kan därför sägas rikta sig till företag som har kraft att kunna överleva. När beviljade den statliga Eiserkoncernen 190 milj. kr. i subvention för produktionen beslöts av hänsyn till övriga företag i branschen att några ytterligare bidrag från staten inte fick ifrågakomma. föreslår emellertid regeringen att äldrestödet även skall utgå till Eiserföretagen. Skulle man därför, som regeringen nu föreslår, bevilja denna koncern även äldrestödet kommer det att innebära att bidrag utgår i dubbelt måtto till statsföretagen. Den stora subventionen till de statliga företagen har redan skapat en orimligt snedvriden konkurrens för de privata företagen, varför en dubblering av äldrestödet skulle kunna att medföra en osund konkurrens. Äldrestödet är enligt regeringen beräknat till 130 milj. kr., men på grund av att statsföretagen även nu skall bli delaktiga av detta bidrag föreslår regeringen att anslaget uppräknas med 15 milj. kr. till 145 milj. kr. Härav framgår med all tydlighet att regeringen nu är beredd att bevilja statsföretagen en extra subvention på inte mindre än 15 milj. kr. Vi anser att detta är helt orimligt med hänsyn till de stora svårigheter som redan drabbat de nu kvarvarande företagen i privat ägo. Självförsörjningsgraden för tekovaror är nu nere på så låg nivå som , varför ytterligare nedläggningar måste undvikas; i varje fall får de inte påskyndas genom statsmakternas egna åtgärder, vilket blir fallet om man så uppenbart favoriserar den statliga företagsamheten på bekostnad av den enskilda. Åberopande det anförda hemställs att avslår förslaget i propositionen 1978/79:50 att äldrestödet till tekoindustrin även skall utgå till företag inom . HANS NYHAGE (m) L. () ()
mot · G20273 · 1978-11-23 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:54 om ändrade regler för uppskov med beskattning av realisationsvinst, m. m. I propositionen 1978/79:54 föreslås ändrade regler för uppskov med beskattning av realisationsvinst, m. m. I två avseenden finns det anledning att göra ändring i de regler som föreslås i propositionen, nämligen beträffande den s. k. treårsregeln i 3 § samt beträffande ersättningsfasighet enligt 4 §. Treårsregeln i 3 § För uppskov enligt 3 § i förslaget till lag om uppskov med beskattning av realisationsvinst fordras att den skattskyldige skall ha varit bosatt på den avyttrade fastigheten i följd . Det framhålls i propositionen att detta i vissa fall kan få obilliga konsekvenser och att möjlighet till dispens därför bör ges. Föredraganden påpekar sålunda (s. 25) att en omedelbar beskattning kan framstå som stötande om den skattskyldige måste sälja sin fastighet på grund av att hans arbetsplats lagts ned eller lokaliserats till annan ort. Med dessa fall bör jämställas sådana dels då den skattskyldige flyttar sin förvärvsverksamhet till annan ort, dels då han är nödsakad att skaffa sig en större bostad därför att familjen utökats. Även dessa fall bör särskilt omnämnas som sådan, där skall ha rätt att medge dispens från bosättningskravet. Dispensförfarandet bör dessutom kunna användas mindre restriktivt än vad som anges i propositionen. Dispens synes lämpligen kunna medges såframt det inte är uppenbart att försäljningen skett i spekulativt syfte. Ersättningsfastighet enligt 4 § Enligt nu gällande lagregler fordras för uppskov att den skattskyldige anskaffar en ersättningsfastighet som är jämförlig med den avyttrade. I förslaget har införts krav på att man vid tillämpning av uppskovsreglerna skall ta hänsyn endast till sådana kostnader för byggnadsarbeten på den nya fastigheten som är erforderliga för att denna skall bli likvärdig med den avyttrade fastigheten. Är den nya byggnaden större eller av högre kvalitet skall reducering ske. Något motiv för att på detta sätt skattevägen begränsa byggnationen har ej framförts, och bestämmelsen kommer sannolikt att leda till många tvister mellan skattemyndigheter och den uppskovssökande. Bestämmelsen om likvärdighet bör därför utgå och nuvarande regler och praxis behållas. Om ett behov föreligger att begränsa byggandet av stora och mera påkostade villkor genom särskild skattelagstiftning, torde detta vara tillgodosett i tillräcklig omfattning genom garantiskatten och den progressiva beräkningen av inkomst av en- och tvåfamiljsfastighet. Åberopande det anförda hemställs att beslutar 1. att uttala att dispensregeln i 3§ lagförslaget skall kunna tillämpas på sätt som angetts i motionen, 2. att bestämmelsen om likvärdighet i 4 § lagförslaget skall utgå.
mot · G20276 · 1978-11-23 00:00:00 — 1978/79 76-83 med anledning av propositionen 1978/79:33 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. I propositionen 1978/79:33 föreslår regeringen en rad ändringar i lagen om mervärdeskatt. a. föreslås att redovisningen av mervärdeskatt, som antingen kan ske när betalning sker (kontantmetoden) eller när transaktionen bokförs (faktureringsmetoden), i fortsättningen alltid skall ske enligt faktureringsmetoden. Enligt vår mening är konsekvenserna av denna övergång inte tillräckligt analyserade av regeringen i propositionen. har allvarliga invändningar mot detta förslag riktats från en rad olika företrädare för de berörda företagen. , , , Hantverksoch Industriorganisation - familjeföretagen, m. fl. har vid uppvaktningar inför skatteutskottet bl. a. framhållit att den i propositionen föreslagna övergången skulle medföra synnerligen svåra likviditetspåfrestningar för en rad företag. Storleken och fördelningen av dessa har inte på ett tillfredsställande sätt analyserats i propositionen. Det har anförts att förslaget inte utan ytterligare överarbetning och analys kan läggas till grund för en lagstiftning. I propositionen föreslås att de materiella ändringarna i mervärdeskattelagen bör träda i kraft . Detta kommer i så fall att förorsaka en mycket kraftig merbelastning på länsstyrelsernas mervärdeskatteenheter. I propositionen anförs visserligen att chefen för kommundepartementet avser att i den kommande budgetpropositionen ta upp frågan om viss förstärkning av dessa enheter. Ett eventuellt genomförande av ett sådant förslag kommer emellertid att ske för sent i förhållande till när den ökade arbetsbelastningen uppstår. De föreslagna tidpunkterna för ikraftträdande anser vi därför orealistiska. Innan lagförslag sätts i kraft måste den merbelastning detta förorsakar länsstyrelserna ha tillfredsställande utretts. Vidare är förslaget att ersätta skatteplikten för byggnader med uttag av tjänst på byggnader inte tillräckligt genomarbetat. Den föreslagna tekniken för att bestämma uttagsvärdet blir mycket svår att tillämpa för flertalet berörda skattskyldiga. Enligt vår mening bör därför propositionen i bl. a. dessa av oss ovan berörda avseenden ytterligare överarbetas innan förslagen kan läggas till grund för en ny lagstiftning. 1 1978/79. Med hänvisning härtill föreslår vi att beslutar 1. att avslå regeringens proposition 1978/79:33 om ändring i lagen om mervärdeskatt, 2. att hemställa att regeringen förelägger ett nytt förslag om ändring i lagen om mervärdeskatt som bl. a. beaktar vad som i motionen anförts.
mot · G20277 · 1978-11-23 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:33 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. I propositionen 1978/79:33 föreslås en generell skyldighet att redovisa mervärdeskatt enligt den så kallade faktureringsmetoden. För vissa redovisningsskyldiga kan metoden innebära fördelar, bl. a. genom en förbättrad likviditet. Faktureringsmetoden vid redovisning av mervärdeskatt skulle emellertid i många fall medföra avsevärda likviditetspåfrestningar. Detta redovisas också i propositionen, som därvid anvisar en möjlighet att efter prövning av få anstånd i upp till med redovisning av skatt. Många berörda företag skulle emellertid, även om anstånd med redovisningen beviljades, få likviditetspåfrestningar. I propositionen utreder man enligt vår mening inte tillräckligt konsekvenserna i bl. a. detta avseende av införande av en generell skyldighet att redovisa enligt faktureringsmetoden. Propositionen bör därför nu avslås i denna del. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår propositionen 1978/79:33 såvitt avser den generella skyldigheten att redovisa mervärdeskatt enligt faktureringsmetoden.
mot · G20279 · 1978-11-24 00:00:00 — Motion 1978/79:79 av med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 De politiska partierna har ansvaret för att väljarna är informerade om innehållet i sina resp. partiers program och om skiljelinjerna mellan partierna i olika frågor. Detta ansvar gäller såväl den svenska befolkningen som invandrarna antingen de förvärvat svenskt medborgarskap eller har rösträtt utan att vara svenska medborgare. I propositionen 1978/ 79:25 anvisas också ett reservationsanslag av 5 milj. kr. att fördelas mellan de i företrädda politiska partierna. val utnyttjade av invandrarna sin kommunala rösträtt. Detta är i och för sig en god siffra. Det finns emellertid stark anledning att försöka engagera flera av invandrama i de kommunalpolitiska frågorna. Medvetandet om vägarna att påverka utvecklingen i den egna kommunen bör kunna bidra till en känsla av ökad samhörighet med det svenska samhället. Invandrarnas egna organisationer har särskilda möjligheter och kanaler att nå ut till de olika invandrargrupperna om betydelsen av ett sådant engagemang, och jag anser det angeläget att de för denna uppgift får ett särskilt ekonomiskt stöd. Föredragande statsrådet har i propositionen understrukit invandrarorganisationernas särskilda förutsättningar att nå ut med information och motivera invandrare att utnyttja sin rösträtt. Därför förordas att tolfte huvudtitelns anslag D 3. Åtgärder för invandrare, anslagsposten Bidrag till avgränsade projekt m. m. under innevarande budgetår höjs med 1 milj. kr. att användas för stöd till informationsprojekt års val. Medlen föreslås fördelas av invandrarverket enligt samma föreskrifter som gäller för projektbidrag, dvs. att också olika svenska organisationer skall kunna söka och få bidrag. Vi har f. n. i 20-talet riksorganisationer av invandrare baserade på nationalitetsgrupper. Därutöver kommer ett antal flernationella föreningar och mindre organisationer. Redan en fördelning mellan dessa innebär att beloppen per riksorganisation blir ganska små. Skulle medlen fördelas på ännu flera organisationer kan man befara att den sammanlagda effekten skulle minska. Föredragande statsrådet tycks anse att medlen i första hand skall reserveras för invandrarorganisationerna. Jag delar den uppfattningen och anser att det därför inte finns någon anledning att utlysa den anslagna miljonen för ansökan av de många organisationer som regelmässigt söker projektanslag, under innevarande budgetår ca 350. Detta endast försvårar och fördröjer handläggningen av frågan. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar att den i propositionen 1978/79:25 föreslagna höjningen av tolfte huvudtiteln med 1 milj. kr. får fördelas endast till invandrarorganisationer för informationsprojekt inför valet .
mot · G20284 · 1978-11-24 00:00:00 — 1978/79 84-87 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor I propositionen 1978/79:49 föreslås bl. a. vissa stödåtgärder för de mindre och medelstora varven. Till grund för de föreslagna åtgärderna ligger rapporten från arbetsgruppen för mindre och medelstora varv. I analysgruppens rapport finns sammanfattande rekommendationer, vilka går ut på att berörda myndigheter och departement noggrant studerar hur ett nära samarbete mellan dessa varv och berörd myndighet kan åstadkommas. a. skulle stora planeringsfördelar kunna uppnås. Med detta avses att likartade objekt ej skall splittras upp på alltför många enheter utan läggas på de mest lämpade varven. Ett exempel på vad detta skulle betyda för sysselsättningen vid ett litet varv är produktionen av större och medelstora miljöskyddsfartyg. Vid Varv i tillverkas just dessa fartyg. F. n. är två medelstora miljöskyddsfartyg under tillverkning. Utvecklingen av dessa fartygstyper har utförts i intimt samarbete med personal från generaltullstyrelsen. Varv har således nedlagt ett betydande arbete och kostnader, vilka inte helt kunnat bäras av de tillverkade enheterna. Dessa kostnader borde få slås ut på ett större antal enheter. 1 propositionen aviseras under de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna för stöd till varven byggandet av 4-5 medelstora miljöskyddsfartyg. Med hänvisning till här ovan redovisade samordningsfördelar och till det synnerligen allvarliga sysselsättningsläget i borde analysgruppens rekommendationer i detta sammanhang kunna gälla för Varv. I den socialdemokratiska partimotionen krävs en grundlig utredning om de små och medelstora varven innan man tar större beslut om den framtida branschstrukturen och sysselsättningen inom denna grupp. Det sägs också i motionen att man särskilt bör beakta dessa varvs möjligheter att inrikta sin produktion på specialfartyg. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts i fråga om de mindre och medelstora varvens framtida produktionsinriktning. () () 1 1978/79.
mot · G20285 · 1978-11-23 00:00:00 — Motion 1978/79:85 av med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor Underrubriken 2.6.2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder(prop. 1978/79:49 s. 33) finns bl. a. förslag om tidigareläggning av vissa statliga anläggningsprojekt. Ett av dem är omläggningen av järnvägslinjen . Detta innebär att av får en östligare sträckning, varvid ca högklassig måste tas i anspråk. Kostnaden är beräknad till 110 milj. kr., varav kommunen svarar för 35 milj. kr. Anledningen till detta projekt är att man vill minska ner antalet järnvägskorsningar i tätort och få möjlighet att i stället anlägga en fyrfilig trafikled, vilket från miljösynpunkt av många anses mindre lämpligt. De flesta är medvetna om att järvägstrafiken är den mest miljövänliga trafik som passerar våra tätorter. Ett sådant här beslut enligt förslaget i propositionen kan bli prejudicerande, då liknande trafiksituationer finns i många av våra städer och tätorter. Av denna anledning men även från miljö- och resurshushållningssynpunkt vore det därför lämpligare att föreslagna medel användes för ombyggnad och förbättringar för ökad trafiksäkerhet utan att större förändringar av sträckningen sker. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att den i propositionen föreslagna omläggningen av järnvägslinjen ej kommer till stånd. ÅKERNS FÖRDELNING FÅ KLASSER i \ kZ s a ti \i O Procentande 1 30^ 25 20 15\| 10 5J 1 23456 789 10 kias 2 3 4 5 6 7 8 klass
mot · G20286 · 1978-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor Strukturkrisen inom varvsnäringen framtvingar åtgärder för att vårt land på skall få en lämplig produktionskapacitet hos varven. De i propositionen föreslagna åtgärderna i detta syfte har fått en sådan utformning att de torde medföra allvarliga konsekvenser för de mindre och medelstora varven. 1 propositionen räknar man med en 30-procentig reduktion minst av verksamheten vid de mindre varven och reduceringen skall inriktas på totalnedläggning av vissa av dessa varv. Detta föreslås som man från varvsgruppen konstaterar att det är återverkningar från krisen för de större varvsföretagen som spritt sig till de mindre och medelstora varven. Efterfrågan på de fartygstyper som denna grupp av företag tillverkar har nämligen i huvudsak varit oförändrad jämfört med de närmast föregående åren. I finns två stycken mindre varv, dels med ca 1 600 anställda och dels med ca 300 anställda. Dessa bägge varv spelar en avgörande roll för sysselsättningen inom länet, som arbetsmarknadsmässigt har varit hårt drabbat i olika sammanhang. En reduktion av sysselsättningen vid varven, som föreslås i propositionen, skulle bli ytterst kännbar och äventyrlig för arbetsmarknadsläget i länet. Nedläggning av något av nämnda varv får inte komma i fråga, då detta skulle innebära en katastrof för sysselsättningen i . Den nu framlagda propositionen innebär att man bryter den uppgörelse som träffades mellan företrädare för trepartiregeringen om formerna för omstruktureringen av varvsnäringen. Reduktionen av de större varvens kapacitet föreslås nu bli till utgången av 1980. Däremot följer man analysgruppens förslag att de mindre och medelstora varvens kapacitet skall reduceras . Storvarven kommer, i brist på ett mera långsiktigt beslut om varvsnäringens framtida struktur, att tvingas konkurrera ännu hårdare med de mindre och medelstora varven om nybyggnadsorder, reparationer m. m. för att kunna belägga sin alltför stora produktionskapacitet. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att de små och medelstora varven undantas från krav på reducering av sin verksamhet i avvaktan på en samlad bedömning av småvarvens situation. () ()
mot · G20289 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts om införandet av marginalskattetak i motionen 1978/79:88 angående inriktningen av den ekonomiska politiken hemställs att med anledning av motionen 1978/79:88 beslutar att 10 § 1 mom. tredje stycket lagen (1974:576) om statlig inkomstskatt fr. o. m. 1980 skall ha följande lydelse: Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av denna inkomstdel. Ej heller må å någon inkomstdel uttagas skatt enligt denna lag så att summan av den statliga och kommunala inkomstskatten uppgår till högre belopp än av inkomstdelen. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G20290 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:88 angående inriktningen av den ekonomiska politiken hemställs att med anledning av motionen 1978/79:88 beslutar att 10 § 1 mom. andra stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt fr. o. m. taxering skall ha följande lydelse: när beskattningsbar inkomst icke överstiger 3 basenheter enligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt; av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger () () H. () () () () PER () () () () L. () ()
mot · G20292 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:91 av m. fl. att beslutar om förlängt barnbidrag och studiebidrag inom studiehjälpssystemet samt om skattefritt tillägg till dessa bidrag för vissa flerbarnsfamiljer i enlighet med vad som anförts i motionen 1978/79:91. H. () L. () i () () () PER () () ()
mot · G20293 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:88 hemställs att hos regeringen hemställer om en omgående översyn av tillämpningen av de arbetsmarknadspolitiska stödinsatserna i enlighet med vad i motionen 1978/79:88 anförts. H. () L. () i () () () () () ()
mot · G20295 · 1978-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:94 hemställs att beslutar 1. att med avslag på regeringens förslag om justering i den statliga skatteskalan hos regeringen begära ett samlat och samordnat skattepolitiskt förslag, vilket bl. a. i huvudsak omfattar kommunalekonomiska utredningens förslag, till vårriksdag i enlighet med vad som anförts i motionen 1978/ 79:94, 2. att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen 1978/79:94 anförts om utnyttjande av investeringsfondsmedel och regionalpolitiska medel. . ÅSLING (c) () () () () () () () () MAJ ()
mot · G20297 · 1978-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:96 föreslås 1. att beslutar hos regeringen anhålla om förslag att avskaffa mervärdeskatten och införa en skatt på lyxkonsumtion, 2. att antar de i motionen 1978/79:96 redovisade riktlinjerna för skattepolitiken.
mot · G20298 · 1978-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:96 föreslås att med anledning av motionen 1978/79:96 beslutar höja barnbidragen från med . per barn och år.
mot · G202178 · 1978-12-04 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:67 om förbud mot aga I nyare familjelagstiftning har i ökad grad betonats de olika parternas gemensamma ansvar. Ett exempel på detta utgör det förslag till lag om ändring i 5 kap. 1 § som lagts fram i propositionen 1978/ Enligt förslaget skall paragrafen lyda som följer: Man och hustru är skyldiga varandra trohet och bistånd. De skall gemensamt vårda hem och barn och i samråd verka för familjens bästa. Förslaget i propositionen 1978/79:67 om tillägg till 6 kap. 3 § saknar enligt vår uppfattning den positiva inställning till vårdnadsansvaret som vi anser skall finnas i lagstiftning som berör det personliga förhållandet familjemedlemmar emellan. Genom den föreslagna formuleringen får paragrafen i alltför hög grad en förbudsinriktad karaktär. Det är dessutom oklart vad som kan ligga i orden kränkande behandling. Förändrade familjeförhållanden har bidragit till att barn i allt högre grad sammanbor med endast en av föräldrarna. Genom införandet av gemensam vårdnad för föräldrar som inte sammanbor kan också uppkomma tvivel om vad som egentligen ligger i begreppet vårdnad. Vi anser att detta klart skall komma till uttryck i den nu aktuella paragrafen i . Vi instämmer därför i den uppfattning som framförts i remissvaret av hovrätten över och , nämligen att ett vägledande stadgande om vårdnadshavarens skyldigheter vid sin barnuppfostran främst bör ha en positiv innebörd. Därigenom kommer paragrafen också att stå i bättre överensstämmelse med ovan citerade paragraf i . Genom en positiv skrivning om skyldigheterna för vårdnadshavare skeren precisering som vi finnér värdefull. Denna kan därmed ge en mer påtaglig innebörd åt betydelsen av kränkande behandling. Det måste vara angeläget att i lagstiftning ge utrymme åt uppfattningar som kan vara till ledning för samlivet familjemedlemmar emellan och som därigenom kan påverka opinionsbildningen i för både barn och föräldrar positiv riktning. Såväl i propositionen som i remissvaren harju betydelsen av en sådan opinionsbildning starkt understrukits. Med hänvisning till det anförda hemställs att antar följande förslag till lag om ändring i : 1 1978/79. Vårdnadshavare skall alltid iakttaga barnets bästa, giva det trygghet och ett gott föredöme. Över barnet skall utövas den uppsikt som erfordras med hänsyn till barnets ålder och övriga omständigheter. Barnet får inte utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behandling.