mot · G1021796 · 1978-03-28 00:00:00 — Motion 1977/78:1796 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet I motionen föreslås att den allmänna programverksamheten skall bedrivas inom ett sammanhållet företag, att lokalradion organiseras som ett dotterföretag till samt att utbildningsradion blir ett fristående företag. Regeringens förslag om en uppdelning av i fyra självständiga dotterbolag skulle innebära en ökad byråkratisering till stora kostnader. Riksradio och television bör samordnas i en distriktsorganisation, vilket bl. a. innebära» riksradion till skillnad från propositionens förslag får en distriktsorganisation som täcker hela landet. Distrikten föreslås också få en mer självständig ställning än i regeringsförslaget. Lokalradion föreslås få möjligheter att bygga ut underredaktioner. Programverksamheten för invandrarna föreslås utbyggd. Egenproduktionen bör öka och medel tilldelas för att också möjliggöra kvalitetsförbättringar. I motionen föreslås åtgärder för en effektivare långsiktig planering inom , bl. a. genom en metod för automatisk kostnadskompensation, som nära ansluter till den faktiska kostnadsutvecklingen, och genom treåriga rullande verksamhetsbudgetar. Försöksverksamhet med närradio och när-TV bör ske inom ramen för lokalradions sändningsrätt och också omfatta försök med s. k. allemansradio enligt den modell som prövats av lokalradion. I motionen kritiseras regeringens uppfattning att våldsinslag i underhållningsprogram inte har någon entydigt skadlig inverkan på barn. Det är väl dokumenterat att så är fallet. bör därför söka minska inslagen av våld i underhållningsprogram. I motionens konstateras att förslagen i propositionen innebären försämring av yttrandefriheten genom att kravet på balans i programutbudet skall gälla bl. a. för varje programföretag och varje TV-kanal för sig. Kravet på ett balanserat programutbud bör som gälla för hela den samlade rundradioverksamheten inom . Anslagen till och till Lokalradio bör även i fortsättningen särredovisas. För att bl. a. möjliggöra en förbättring av programkvaliteten och en utbyggd programverksamhet på olika områden föreslås en ökad medelstilldelning för med 60 milj. kr. jämfört med innevarande år. För lokalradion föreslås en ökning av anslaget till 1 1977/78. driftkostnader med 15 milj. kr. Det innebär en ökning i jämförelse med regeringens förslag på sammanlagt 24,1 milj. kr. I verkligheten blir tillskottet till programverksamheten med vårt förslag betydligt större genom att inga extra kostnader drabbar företaget på grund av icke motiverade organisatoriska förändringar. Redan i direktiven till radioutredningen framhöll den socialdemokratiska regeringen att en allmän förutsättning för utredningsarbetet skulle vara att de grundläggande villkor, som gällt för rundradioverksamheten i vårt land, inte rubbas. a. skulle radion och televisionen även i fortsättningen ha karaktären av en rundradio i allmänhetens tjänst som var självständig i förhållande till påtryckningar utifrån och som gav utrymme för nya initiativ, originalitet i presentationen samt mångsidighet och mångfald i programproduktionen. En allmän utgångspunkt skulle vidare vara statsmakternas beslut om den statliga kulturpolitiken, dit också programverksamheten inom radio och television till väsentliga delar hör. Regeringens proposition (prop. 1977/78:91) om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. innebär i dessa avseenden inga ändringar. När det gäller organisationen i stort av rundradioverksamheten prövades olika modeller av radioutredningen (SOU 1977:79). En enig utredning fann att de många skilda kraven på rundradion bäst kan tillgodoses om det slutliga ansvaret för den allmänna programverksamheten behålls samlat i ett enda företag. Den allmänna programverksamheten i ljudradio och television borde därför även enligt radioutredningen bedrivas inom ett sammanhållet företag. Lokalradions inre organisation uttalade sig utredningen inte närmare om. Utredningen ansåg emellertid att lokalradion t. v. borde vara ett dotterbolag till . borde enligt radioutredningen vara ett självständigt företag. En genomgång av remissyttrandena visar att förslaget om ett sammanhållet företag för den allmänna programverksamheten fått ett nära nog enhälligt stöd av remissinstanserna. Också förslagen beträffande lokalradion och utbildningsradion har fått ett massivit stöd under remissbehandlingen. Det finns sålunda en bred enighet om att organisationen i stort bör behållas oförändrad när det gäller riksradion, televisionen och lokalradion samt att utbildningsradion bör bli ett fristående företag. Mot denna bakgrund är det anmärkningsvärt att föredraganden i propositionen anför att utredningen i vissa grundläggande frågor har mött en mycket stark kritik och att det därför varit nödvändigt att finna andra lösningar än dem som utredningen har förordat. Föredraganden anser att valet har stått mellan att göra vissa förändringar inom ramen för nuvarande organisation och att med vägledning av bl. a. remissopinionen utarbeta ett nytt alternativ. Utbildningsministern har valt den senare möjligheten. Det är i och för sig riktigt att utredningsförslaget på vissa punkter mött stark kritik. Det gäller bl. a. förslaget att alla regionalt producerade TV-program för rikssändningar skulle sändas i en kanal (TV R), medan övriga program som framställs i skulle sändas i den andra kanalen (TV S). Men i fråga om organisationen i stort finns ingen sådan kritik, och det är därför direkt vilseledande när det i propositionen sägs att remisskritiken skulle motivera ett i grunden nytt alternativ. Till bilden hör också att styrelse och vid enhälligt har avvisat alla propåer om en uppdelning av den allmänna programverksamheten inom , dvs. riksradion och televisionen, oavsett om det skulle ske genom att ett antal helt fristående företag bildades eller genom en koncernkonstruktion med ett formellt sammanhållande moderbolag och ett antal självständiga dotterbolag. och anser att de åsyftade förändringarna i programproduktionen bättre kan tillgodoses inom ramen för ett sammanhållet företag. Också från flera av de stora aktieägarna i (LO, TCO, KF och LRF) har framförts stark kritik mot förslaget om en uppdelning av , som inte har något stöd i vare sig utredningsförslag eller remissyttranden. Utbildningsministern framhåller att fyra nyckelord varit vägledande vid utarbetande av förslaget, nämligen integritet, kvalitet, mångfald och decentralisering. Det torde inte råda några delade meningarom att dessa nyckelord, vilka redan nu gäller, bör vara vägledande också i fortsättningen, men som bl. a. framgår av remissyttrande kan de mål som döljer sig bakom nyckelorden bättre tillgodoses inom nuvarande organisatoriska ramar. Det finns, sammanfattningsvis, enligt vår mening inga skäl att nu göra en omfattande omorganisation av , som i sig kommer att ta stora resurser i anspråk. Utgångspunkten för ett ställningstagande till rundradions verksamhet under den kommande avtalsperioden bör i stället vara att kvalitetsmässigt förstärka programverksamheten både för den allmänna rundradioverksamheten och för lokalradion och utbildningsradion. I propositionen föreslås att delas upp i fyra olika programföretag: ett för TV, ett för riksradio, ett för lokalradio och ett för utbildningsradio. Dessa fyra programföretag skall ha självständighet i sin programverksamhet men också i ekonomiskt, tekniskt, administrativt och personalpolitiskt avseende. De fyra programbolagen skall ingå i en koncern, som leds av ett moderbolag. Moderbolagets uppgifter blir mycket begränsade. I huvudsak skall moderbolaget svara för anslagsframställningar och fördelning av tilldelade medel till de fyra programbolagen samt fördelning av sändnings tider mellan dotterföretagen. Moderbolaget skall vidare utse styrelserna i dotterbolagen samt ge programföretagen riktlinjer för den långsiktiga planeringen. Det understryks särskilt i propositionen att dotterföretagen, i alla frågor som rör programverksamheten men även i övriga frågor som rör driften av verksamheten, bör vara helt självständiga och bära det fulla ansvaret gentemot staten och publiken. Det lämnas i propositionen inga hållfasta skäl för den föreslagna omorganisationen i vad gäller den allmänna programverksamheten. För en omorganisation talar enligt utbildningsministern starka principiella och praktiska skäl. a. sägs att de föreslagna organisationsförändringarna ger bättre förutsättningar för mångfald i programverksamheten. Ljudradion anses i den nuvarande organisationen löpa risk att hamna i skuggan av TV och att underordnas televisionens krav i skilda avseenden. Självständighet i fråga om ekonomi, teknik, organisation, administration och personalfrågor är enligt propositionen viktiga förutsättningar för självständighet i programverksamheten. De framförda motiven för en uppdelning av är långt ifrån övertygande. Utbildningsministern anser att de praktiska och kostnadsmässiga skälen för ett sammanhållet företag när det gäller ljudradion och TV är svaga. Vi kan inte dela den uppfattningen. Som vi utförligare redovisar längre fram i motionen kan kostnadsfördyringen till följd av regeringens förslag uppskattas till 12 milj. kr. i engångskostnader och 25 milj. kr. i ökade driftsutgifter. Den föreslagna omorganisationen kommer att ställa stora krav på nya lokaler och därmed ökade kostnader. De kostnadsmässiga skälen är därför mycket starka för att behålla det sammanhållna företaget. En omorganisation av den betydande omfattning som regeringen förordar borde ha åtföljts av en närmare precisering av de praktiska konsekvenserna och åtföljande kostnader. Självfallet kommer en omorganisation enligt propositionen också att medföra stora praktiska problem. Ca 1/3 av personalen, dvs. minst 1 500 personer, torde direkt beröras av den föreslagna omorganisationen. Det gäller bl. a. omplaceringar av personal och därmed MBL-förhandlingar samt lokalfrågor. Den mångfald i programverksamheten som utbildningsministern säger sig eftersträva får man inte genom den föreslagna organisationsförändringen utan framför allt genom angivande av vilka riktlinjer som gäller för programverksamheten och de resurser som ställs till förfogande. Genom att programbolagen skall teckna egna avtal med staten och vart och ett för sig svara för att kraven på opartiskhet och saklighet samt balans i utbudet uppfylls - detta krav gäller även var och en av de båda T V-kanalema - innebär förslaget betydande risker för en försämring av yttrandefriheten och mångfalden i programutbudet. Ljudradion får enligt vår mening en försämrad ställning då den inte längre får en rikstäckande distriktsorganisation utan i väsentlig utsträckning hänvisas till att köpa tjänster av lokalradion och TVdistrikten. Vi yrkar avslag på propositionens förslag att göra om till en koncern med ett moderbolag och fyra självständiga programbolag. Det bör vidare ankomma på ledningen för att själv besluta om teknikens organisation, varvid bör prövas om drifttekniken kan knytas närmare till programenheterna. Företaget bör även pröva att inom ramen för nuvarande organisation ge riksradion möjlighet till vidgad självständighet i fråga om bl. a. administration, ekonomi och teknik. I propositionen föreslås att den nuvarande särskilda enheten för utlandsprogram förs till riksradiobolaget. Någon närmare motivering lämnas inte. föreslog att utlandsradion borde ingå i ljudradioenheten och alltså upphöra som självständig enhet. Som motiv anfördes att verksamheten borde bedrivas enligt samma regler för programverksamheten som för övriga verksamhet. Vidare skulle förutsättningarna för personellt samarbete mellan riks- och utlandsprogrammen gynnas av en sammanslagning. Vi delar uppfattningen att samma regler skall gälla för utlandsprogrammet som för övriga verksamhet. Men de skäl som radioutredningen anför gäller inte i första hand den organisatoriska inplaceringen. De av utredningen åsyftade effekterna kan mycket väl uppnås utan organisationsförändringar. Vi föreslå att utlandsprogramenheten skall bestå som en självständig enhet inom . När det gäller distriktsorganisationen föreslår utbildningsministern att de nuvarande distrikten delas upp så att radio och TV skiljs åt även på distriktsplanet och förs till olika bolag. Som vi har framhållit föreslås i propositionen ingen egen landsomfattande distriktsorganisation för riksradion. Utbildningsministern utgår dock från att riksradiobolaget skall ha egna redaktioner i och samt i minst en ort i . I övrigt hänvisas riksradion främst till att samarbeta med lokalradion, som anses kunna lämna direkta bidrag till riksradion i form av färdiga program och annan medverkan. Lokalradiobolaget sägs till och med delvis kunna tjäna som distriktsorganisation för riksradiobolaget. Den föreslagna lösningen av distriktsverksamheten för riksradions del är från flera synpunkter olycklig. Ett av motiven för den föreslagna omorganisationen är enligt propositionen att stärka ljudradions ställning. Så blir emellertid inte fallet när den i stor utsträckning hänvisas till att köpa tjänster av lokalradion och i vissa fall av TV-distrikten. Den föreslagna lösningen ter sig än mer egendomlig med tanke på att distriktsproduktionen för rikssändningar föreslås öka från nuvarande till . Också för lokalradions del är den föreslagna lösningen olycklig. Den innebär nämligen att lokalradion i stor utsträckning skall inrikta sin produktion på program lämpliga för rikssändningar. Nyckelordet integritet blir i detta sammanhang ett honnörsord utan innebörd. Lokalradion bör i stället ges förutsättningar att utvecklas till en verklig lokalradio. - Vi återkommer senare till lokalradion. 1* 1977/78. När det gäller TV-distrikten skall en väsentlig utgångspunkt enligt propositionen vara utvecklingen av regional-TV. Det föreslås därvidlag att regional-TV under den kommande avtalsperioden skall byggas ut till att omfatta hela landet och sändas från 11 regional-TV-områdén. Detta innebär att det också skall inrättas 11 , vilka noggrant preciseras i propositionen. Vi kommer senare i motionen att behandla frågan om regionala TV-sändningar. Vi har ingenting att erinra mot förslaget om distriktens antal och geografiska avgränsning. Det är emellertid inte motiverat att i detalj skall fastställa distriktsorganisation. Detta bör liksom ankomma på företaget självt. Vidare bör enligt vår mening distrikten avse både ljudradion och TV, så som är fallet. Regeringens förslag innebär också en försvagning av distriktens ställning. är radiochefen ansvarig för det totala programutbudet och därmed inför radionämnden. Distriktschefer och programenhetschefer är därigenom jämställda i organisationen. I den föreslagna organisationen blir det programbolagschefen som bär ansvaret för programutbudet och inför radionämnden. Distrikten blir därigenom underordnade resp. programbolagschef och förTV-företaget resp. kanalchef. Vi finner detta mindre tillfredsställande, speciellt med tanke på att en bärande tanke i propositionen är att väsentligt öka andelen regionalt producerade program för rikssändningar. Vi vill förorda en utveckling av den nuvarande organisationen som ger ökat inflytande och ökad självständighet för distrikten. Detta kan ske genom att distrikten ges rätt att själva besluta om sändning samt att de får ökat inflytande över och ansvar för programutbudets sammansättning. Distrikten åtar sig att producera ett visst antal program inom skilda programsektorer. Inom denna ram beslutar distrikten själva om sändning av de egna programmen. Det bör ankomma på företagsledningen att närmare genomföra den här föreslagna ordningen i samråd med programenheter och distrikt. När det gäller lokalradions organisatoriska inplacering menar vi att Lokalradio t. v. bör ingå som ett dotterbolag i . Den bör också ges en mera självständig ställning än enligt propositionen genom att direkt beslutar om medelstilldelningen och genom att merparten av styrelseledamöterna utses av regeringen. Utbildningsradion föreslås i propositionen ingå som ett programbolag i koncernen. Vi menar liksom en överväldigande majoritet av remissinstanserna att bör vara ett fristående företag. Motiven härför och utformningen av en sådan organisatorisk lösning finns utvecklade i propositionen 1975/76:110, till vilken vi hänvisar. Skäl för att göra utbildningsradion fristående är bl. a. att utbildningsradions verksamhet i långa stycken skiljer sig från den som bedrivs inom i övrigt samt att hela verksamheten är skattefinansierad. Vårt förslag innebär emellertid inte att vi ställer oss bakom den motivering för en fristående ställning för utbildningsradion som radioutredningen framförde, nämligen att utbildningsradion skall tjäna som ett instrument för samhällets utbildningspolitik och därför inte kan fä det slag av självständighet och integritet som rundradion i övrigt tillförsäkras. Utbildningsradion måste, som också framhölls i propositionen 1975/76:110, ges en lika hög grad av integritet som rundradioverksamheten i övrigt samt garanteras en fri och obunden ställning som producent av utbildningsprogram. Inom finns ett antal gemensamma funktioner för hela verksamheten. Det gäller bl. a. fastighetsförvaltningen och flera administrativa och tekniska funktioner, bibliotek och arkiv, personalutbildning och företagshälsovård, resetjänst, publik- och programforskningsavdelningen(PUB)samt programtidningen i Radio/TV. Med den konstruktion som föreslås i propositionen borde det rimligen vara en uppgift för moderbolaget att svara för dessa uppgifter. Det sägs emellertid i propositionen att det inte får bli moderföretaget i koncernen som direkt svarar för de här behandlade funktionerna. De bör i stället styras från programföretagen och antingen läggas hos ett av programföretagen, som sedan säljer tjänster till de andra företagen, eller utföras av ett eller flera gemensamt ägda dotterföretag. Detta kan alltså innebära att koncernen inte bara kommer att bestå av ett moderbolag och fyra dotterbolag utan också av ett antal dotterdotterföretag. Förslaget visar klart att regeringen vill göra moderbolaget så obetydligt som möjligt, och resultatet blir att ytterligare styckas sönder och att bryåkratin och kostnaderna växer. Vi yrkar avslag på förslaget när det gäller administrationen av de gemensamma funktionerna. Med vårt förslag i organisationsfrågan kan berörda gemensamma funktioner handläggas som är fallet. Vi föreslår att även i fortsättningen har ensamrätt till rundradiosändningar. Lokalradions och utbildningsradions rätt till etersändningar bör regleras i separata avtal med , så som är fallet. I propositionen föreslås att antalet styrelseledamöter i moderbolaget ökas från 13 till 15 jämfört med nuvarande styrelse. Ökningen beror dels på att regeringen föreslås utse sju i stället för sex ledamöter samt att verkställande direktören (radiochefen) skall ingå i styrelsen. Vidare skall inga suppleanter utses. Dotterbolagen föreslås få 14 ledamöter, av vilka ordförande och 10 ledamöter utses av moderbolagets styrelse och två av personalen. Verkställande direktören föreslås ingå som självskriven ledamot. Inte heller i dotterföretagen föreslås några suppleanter. Vi föreslår att styrelsen för skall bestå av 15 ledamöter på samma sätt som moderföretaget enligt regeringens förslag. vi att suppleanterna bör finnas kvar, dels för att ge stor spridning av uppdragen, dels för att erfarenheten visar att suppleanterna ofta får tjänstgöra. Antalet suppleanter bör ökas med en plats för att också verkställande direktören skall ha en ersättare. Suppleanten för verkställande direktören utses av styrelsen. När det gäller Lokalradio och bör antalet styrelseledamöter fastställas till 10. Det innebär en ökning med en plats jämfört med nuläget, vilket motiveras av att verkställande direktören också bör ingå. Antalet suppleanter bör ökas med en plats för att också ge verkställande direktören en ersättare. Enligt propositionen skall dotterbolagens styrelser, bortsett från personalrepresentanterna, utses av moderbolaget. F. n. utses fem ledamöter av regeringen och två av bolagsstämman, medan personalen utser två. Vi ser inget skäl att föreslå någon ändring i nuvarande ordning. Det innebär att vi föreslå att fem av lokalradions styrelseledamöter, inkl. ordföranden, skall utses av regeringen, två av bolagsstämman och två av personalen. Verkställande direktören bör vara självskriven ledamot av styrelsen. Ersättare för verkställande direktören utses av styrelsen för lokalradion. I övrigt bör som tre suppleanter utses av regeringen och en av bolagsstämman. Personalen utser två ersättare. Av ledamöterna i styrelsen för bör sju utses av regeringen samt två av personalen. Verkställande direktören bör vara självskriven ledamot av styrelsen. Ersättare för verkställande direktören utses av styrelsen. Regeringen utser fyra suppleanter och personalen två. Huruvida arbetsutskott skall utses inom de olika styrelserna behöver inte särskilt regleras. Det bör ankomma på varje styrelse att avgöra om arbetsutskott skall inrättas liksom sammansättningen av och uppgifterna för arbetsutskottet. I propositionen föreslås i enlighet med radioutredningens förslag en ökad medverkan i radio och TV av fristående utövare av konstnärlig, publicistisk, vetenskaplig och liknande verksamhet, s. k. frilansmedverkan. Vi delar uppfattningen att det är angeläget med en ökad frilansmedverkan i programverksamheten. En mera omfattande frilansmedverkan förutsätter en god sammanhållen planering inom hela rundradioverksamheten. En uppsplittring av verksamheten på flera självständiga företag kan därför göra det svårare att åstadkomma en planmässigt motiverad spridning på större och mindre uppdrag av frilansmedverkande. Även kravet på ökad frilansmedverkan talar därför för ett sammanhållet företag. Enligt förslaget i propositionen skall en viss begränsad ökning ske av riksradions sändningstider. Bortsett från det särskilda dagblocket med repriser, som utbildningsministern föreslår, skall ingen ökning av riks-TV:s För att tillgodose olika angelägna önskemål om utrymme på bra sändningstid erfordras en koordinering av programutbudet i de olika kanalerna. Vi anser liksom utbildningsministern att i kommande internationella förhandlingar rörande frekvensfördelning bör verka för att får ytterligare frekvensutrymme för att kunna etablera en .fjärde radiokanal, P 4. Vi anser i 'likhet med utbildningsministern och remissinstanserna att andelen regionalt producerade riksprogram bör öka till , även om vi är medvetna om att detta innebär betydande kostnadsökningar. I vad gäller frågan om en utbyggnad av regional-TV, vill vi inte motsätta oss att den byggs ut till att omfatta hela landet. Vi vill dock erinra om att detta är en synnerligen dyr verksamhet, som minskar möjligheterna till insatser på andra områden av rundradioverksamheten. Huruvida den föreslagna utbyggnaden helt kan ske under nästa avtalsperiod blir beroende av medelstilldelningen under de kommande budgetåren. bör därför inte nu besluta att regional-TV-sändningarna skall vara fullt utbyggda vid slutet av den kommande avtalsperioden. Det bör i stället åligga att själv avgöra takten i utbyggnaden liksom frågan om det är möjligt att öka sändningstiden från nuvarande per dag . 1 fråga om lokalradion föreslås endast medel för konsolidering av verksamheten i huvudsak på de nuvarande produktionshuvudorterna. Utbildningsministern anser att en tillfredsställande bevakning av hela länet skall kunna ske, utgående från produktionshuvudorten. Det är enligt vår mening nödvändigt att konsolidera verksamheten vid de nuvarande produktionshuvudorterna. Men det är också angeläget att lokalradion får möjligheter att bygga ut ett system med underredaktioner för att bättre kunna spegla lokala frågor och förhållanden. Vi kan alltså inte dela utbildningsministerns uppfattning att bevakningen av länen även i fortsättningen skall ske från en enda ort.