mot · G2021633 · 1978-01-01 00:00:00 — av och om studielån i stället för studiemedel Antalet högskolestuderande har stigit, men denna trend väntas nu vända, bl. a. beroende på totalspärrningen av all högskoleutbildning. Trots ökningen av antalet studerande har den sociala sammansättningen inte nämnvärt ändrats fastän högskolereformens (H 75) intentioner var att bereda plats åt nya befolkningsgrupper. Preliminära uppgifter om intagningen till den s. k. nya högskolan visar att de s. k. 25-4:orna (personer med arbetslivserfarenhet) är personer med relativt bra utbildningsbakgrund, vilket är ett ytterligare bevis för att den sociala snedrekryteringen till den högre utbildningen inte med nuvarande medel kunnat brytas. Den allt hårdare studietakten, ökade studie- och levnadskostnader har medfört, att en allt större andel av de studerande tvingas förvärvsarbeta vid sidan av studierna. Det har lett till att allt flera, speciellt studerande ur arbetarklassen, tvingats bryta sina studier. Riksdagsmajoritetens beslut att totalspärra all högskoleutbildning var ytterligare ett steg i att de socialt sämre ställda fick svårare att komma in på högskoleutbildning trots att det i vårt land finns stort behov av utbildad arbetskraft. Behovet är brännande främst på områden som ligger direkt i de arbetandes intressen, såsom arbetsmiljön, den fysiska planeringen, socialoch hälsovården och skolutbildningen. Totalspärrningen innebär att den grupp, som varit starkt underrepresenterad, ytterligare kommer att drabbas. blir inte problemen avhjälpta för de människor som har det svårt att kunna tillgodogöra sig utbildningen. Inga stödåtgärder, såsom handledning, förbättring av baskunskaper eller studieteknik vidtas. Det är dock nödvändigt för att inte undervisningens kvalitet skall bli försämrad. Det har från många håll hävdats att många studerande inom de förutvarande filosofiska fakulteternas område eller inom allmänna linjer inte fullföljer sina studier. Detta har, enligt vår mening, inget att göra med det att de redan ursprungligen skulle ha låga utbildningsmål, utan snarare med att deras ekonomiska situation förvärrats så att de tvingats arbeta för att försörja sig. Vidare möter dessa studerande, speciellt 25-4:orna, svårigheter med engelskan, och det är just på de högre kurserna som den engelskspråkiga litteraturen dominerar. Dessa studerande behöver samhällets stöd för att bemästra de krav som utbildningen ställer dem inför. Det behövs ett förbättrat studiestödssystem. För att undanröja de ekonomiska hindren måste studiestödet höjas till minst existensminimum och ökas i takt med stegringen av levnadskostnaderna. Successivt bör det övergå Studiestödet bör kunna utgå fr. o. m. första årskursen i gymnasiet. Totalspärrningen till högskolestudier, så som den fungerar, drabbar i första hand studerande från arbetarklassen. Den bör sålunda med nuvarande värderingsnormer avskaffas som de som f. n. studerar enstaka ämnen eller tillfälligt avbrutit sina studier garanteras fortsatta studiemöjligheter. För att bereda människor med kortare grundutbildning eller mindre studievana plats i högskoleutbildning måste möjligheter garanteras dem att verkligen kunna tillgodogöra sig högskoleutbildningen. En lämplig åtgärd vore preparandutbildning, vars längd kan variera allt efter den enskildes behov att komplettera sina kunskaper. Regeringen bör låta undersöka möjligheterna att påbörja sådan preparandutbildning inom de ämnen/ sektorer där behovet är störst samt anslå medel för denna utbildning. Behovet av preparandutbildning bör även beaktas beträffande utländska studerande. Översättning av kurslitteratur till svenska skulle underlätta för de studerande, speciellt vuxenstuderande, att tillgodogöra sig utbildningen även på högre nivå. skulle denna litteratur därmed kunna göras tillgänglig för bredare kretsar. För att sänka kostnaderna för undervisningsmaterialet och bryta den nuvarande profitsökande konkurrensen bör ett statligt läromedelsförlag ta hand om allt undervisningsmaterial, även inom andra utbildningar än högskolan. Behovet av högutbildade är stort inom flera samhälleliga sektorer, inom social- och hälsovården, inom undervisningen, särskilt förskollärarutbildningen, i studier med inriktning på förbättring av arbetsmiljön, den fysiska planeringen etc., varför vi föreslår att utbildningsplatser inom dessa sektorer utökas till att motsvara det faktiska behovet. Vi hemställer1 sålunda att hos regeringen begär 1. att studiemedlen successivt ersätts med studielön, genom att totalbeloppet höjs fr. o. m. till . Bidragsdelen för /80 höjs till av totalbeloppet, nästa budgetår till , året därpå till och /83 till att motsvara hela beloppet som höjs i takt med stigande levnadskostnader, 2. att studiestödet skall utgå till alla studerande fr. o. m. första årskursen i gymnasiet. (apk) (apk) 1 Se även motionen 1978/79:1634.