ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021282 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1282 av om fridlysning av duvhök Duvhöken är den enda svenska rovfågel som inte är fridlyst. Ett förbud mot jakt har diskuterats, men några beslut har aldrig fattats. Frågan är dock lika aktuell som . Från vissa håll, t. ex. från jägarna, hävdas att duvhöksstammen ökar och att en fridlysning därför nu skulle vara mindre motiverad. Något underlag för detta påstående har man dock inte. Duvhöken är en av våra mest svårinventerade djurarter. Ingen vetenskapligt underbyggd undersökning stöder tesen om en växande duvhöksstam. Det viktigaste argumentet för att tillåta duvhöksjakt brukar vara att duvhöken hotar det av jägarna åtrådda småviltet. Denna ensamrättsinställning till vår fauna från jägarnas sida har redan tidigare bidragit till att många av våra rovdjur är utrotningshotade. Rovfåglarna hotar inte en stam av inhemska djur utan hjälper i stället till att hålla småviltstammarna starka genom att fånga och äta de svagaste och sämst anpassade. Människans jakt blir aldrig så utväljande, då skjutvapnet gör det möjligt att döda även de starkaste. Även om duvhöken klarar en viss avskjutning så innebär det faktum att en rovfågelart är fredlös att en mängd s. k. misstag görs. Verkliga eller uppdiktade misstag har lett till att fridlysta sparvhökar, tornfalkar etc. skjutits som duvhök. Inom anser man att duvhöken för nävarande inte tycks vara en hotad fågelart. Därför behålls den allmänna jakten på duvhök tills vidare. Konsekvensen av detta resonemang borde vara att även andra icke akut hotade rovfåglar borde jagas, t. ex. fiskgjuse eller ormvråk. Något sådant förslag har emellertid inte lagts. inställning till duvhöken blir alltmer ovanlig. Såväl som har redan fattat beslut om fridlysning. Att många av de hökar som skjuts i tillhör den finska häckfågelstammen visar tydligt hur internationellt rovfågelsproblemet är. Situationen rimmar illa med goda rykte inom såväl nationell som internationell naturvård. Hoten är redan många - utöver människan finns redan gifter i naturen och biotopförändringar. I samband med att alla rovfåglar blir fridlysta skulle de kunna göras till kronans villebråd. Alla upphittade döda exemplar inlämnas till polisen för vidare befordran till , vilket gör det lättare att ingripa mot olaglig rovfågelshantering och ger större möjligheter till miljövårdsforskning. De räddningsprojekt som ofta på ideell grund genomfors för de svenska rovfåglarna skulle genom de nämnda åtgärderna fl ett avsevärt stöd. Mot bakgrund av det ovan anförda föreslår jag att uttalar sig för 1. att duvhöken fridlyses, 2. att alla rovfåglar blir kronans villebråd.
mot · G1021283 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1283 om stöd till produktutveckling i mindre och medelstora företag Åtgärder i syfte att öka utbudet av idéer för nya produkter för industrin är av stor betydelse. är det angeläget att de åtgärder som på olika sätt och i skilda sammanhang vidtas från samhällets sida i nämnda syfte samordnas och såvitt möjligt utnyttjar befintliga resurser och institutioner. har lagt fram förslag om åtgärder för att stödja produktutvecklingen i mindre och medelstor industri. marknadsför förmedling av produktidéer. I ett flertal län och större kommuner inrättas särskilda organ i ovan nämnda syfte. Den omfattande service med syfte bl. a. att kartlägga behov av och att systematiskt förmedla produktidéer över hela landet lämnas sedan ett flertal år av styrelsen för teknisk utveckling (STU). STU lämnar vidare ett omfattande ekonomiskt stöd till utveckling av nya produkter vid mindre och medelstora företag och av enskilda uppfinnare. STU har i samband därmed byggt upp ett omfattande kontaktnät över hela landet. Den organisation och det kontaktnät STU byggt upp synes fungera effektivt. Enligt min mening bör de ytterligare åtgärder som vidtas från samhällets sida i första hand bygga på den organisation som redan finns på STU. Isolerade lokala åtgärder eller kompletteringar av andra myndigheter med resurser för att stödja produktutveckling kan endast på lång sikt och till höga kostnader förväntas fl samma effekt som ett vidgat utnyttjande av de resurser och det kontaktnät som redan etablerats på STU. De frågor jag nu berör torde komma att övervägas i skilda sammanhang , bl. a. i . Det är väsentligt att behovet av samordning och utnyttjandet av befintliga resurser beaktas i samband därmed. Med hänvisning till vad som sålunda anförts hemställer jag att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen rörande ev. tillkommande ytterligare resurser för stöd till produktutveckling i särskilt mindre och medelstora företag. . () i
mot · G1021285 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1285 om ett vindkraftaggregat på Oland Det energiforskningsprogram som pågår lider mot sitt slut i och med innevarande budgetår. Ökade insatser är behövliga för att utveckla teknik och erfarenhet för användningen av förnyelsebara energikällor, såsom vindkraft, solenergi m. m. Industriministern anger i propositionen 1977/78:100 bil. 17 att regeringen ämnar framlägga särskild proposition med förslag till forskningsprogram m. m. på detta område. Att innovationsförmågan stärks på detta område är en nödvändighet, men för att få den mer ihållande och snabbare och nå en snabbare utveckling erfordras lönsam produktion av tekniska anordningar för att utnyttja vind- och solenergi. Det behöver utformas en produktion i stora serier, som skulle bli det bästa sättet att inom en inte alltför avlägsen framtid få fram tekniska anordningar till ett pris som möjliggör att den här utvunna kraften verkligen kan bli tillgänglig för en större allmänhet. är det till stort gagn för utvecklingen inom branschen att alla områden i vårt land, vilka är lämpliga av naturliga skäl, kommer att utprovas för den förnyelsebara energin. När nu både stöd och program är under utarbetande för en ny treårsperiod bör de geografiska områden vilka är lämpliga prövas. Ett sådant område är landskapet . Skälen för att bör komma med, som ett av de första områdena, är ju allmänt kända, då i allmänt talesätt landskapet ju kallas för solens och vindarnas ö. Med stöd av vad som anförts hemställs att beslutar ge regeringen till känna att ett vindenergiaggregat under provomgången vid kommande disposition av medel och verksamhet bör anbringas på .
mot · G1021286 · 1978-01-25 00:00:00 — om lokalisering till sydöstra av Svetabs tredje investmentbolag Enligt beslut med anledning av propositionen om åtgärder för att främja de mindre och medelstora företagens utveckling (prop. 1977/78:40, bil 1,'s. 186, NU 1977/78:34, rskr 1977/78:110) skall Svenska Industrietablerings AB:s(SVETAB)nyetableringsfrämjande insatser försöksvis organiseras inom ramen för två särskilda investmentbolag, helägda av SVETAB. Bolagens insatser avses enligt beslutet bli koncentrerade till två geografiska regioner, Värmland-Bergslagen och mellersta . För uppbyggnad av de båda regionala investmentbolagen är i propositionen 1977/78:100 bil. 17 upptaget ett nytt anslag på . som reservationsanslag för innevarande budgetår. Ett område i vårt land som, om man gör en väl avvägd prioritering, skulle stå närmast i tur för ett tredje investmentbolag är sydöstra . 1 detta område är eftersläpningen av näringslivets aktivitet mer påfallande än i övriga , om man undantar . När det gäller är obalansen stor i vad gäller östra delen av landet i jämförelse med västra delen. Det bortfall av företag som förekommit i sydöstra regionen av landet har varit ytterligt svårt att ersätta eller komplettera med nya aktiviteter. Med stöd av det anförda hemställs att ger regeringen till känna att den vid en kommande planering om att främja näringslivet överväger tillkomsten av ett tredje investmentbolag i SVETAB:s regi och att detta förläggs till sydöstra .
mot · G1021287 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande i av ett handelssekreterarkontor I rådande ekonomiska läge är det av yttersta vikt att okar si n export. beräknas vårt bytesbalansunderskott uppgå till inte . väntas tyvärr inte någon förbättring av bytesbalansen, trots en förbättrad handelsbalans. Ökade huvudutgifter och ökade avgifter för u-landsbistånd och räntebetalningar är orsakerna till denna utveckling. För att underlätta exporten av varor och tjänster har regeringen redan vidtagit exportstimulerande åtgärder. Till dessa hör devalvering av den svenska kronan samt en satsning på de mindre och medelstora företagens export resurser. Till företagens hjälp finns ett antal handelssekreterarkontor inrättade. Handelssekreterarnas uppgift är att öka den svenska exporten genom specialiserad kommersiell service, särskilt i fråga om marknadsföring. F. n. finns 27 handelssekreterarkontor och en handelsavdelning inrättade eller är under inrättande. Av kontoren är 7 placerade i , 15 i , ett i vardera , , , , samt ett under inrättande i . 1 den mest expanderande delen av världen -- har endast ett handelssekreterarkontor, det i . Detta trots att det i denna del av världen torde vara möjligt att uppnå mycket goda resultat på exportsidan. Länder som , och är några av de länder som mer aktivt borde bevakas och bearbetas av svenska företag. För detta krävs emellertid mycket god kännedom om de marknader man vill söka sig in på. Här fyller handelssekreterarkontoren en viktig funktion. För ett av ovan nämnda länder, , gäller att landet ökade sin realBNP -en bra bit över den genomsnittstakt på som spikats för . Årsexporten passerade , och tar man sikte på en export på och en uppgång i real-BNP på 10-11 96. Men vad som framför allt är av intresse är att landet importerar för ungefär lika mycket som det exporterar. Här öppnar sig med andra ord en stor ny marknad för svenska företag. Den svenska exporten till uppgick januari-t. o. m. till 73,1 milj. kr., medan importen från uppgick till 628,6 milj. kr. Om inte mer aktivt marknadsför sina produkter i , är det risk för att obalansen i handelsutbytet kommer att bli än större, detta även om inför vissa begränsningar av TEKO-importen. Ett väsentligt stöd för de svenska företagens ansträngningar att uppnå ökad export på skulle vara att inrätta ett handelssekreterarkontor i . Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till inrättandet av ett handelssekreterarkontor i i . () . () () ()
mot · G1021288 · 1978-01-25 00:00:00 — beslutade på regeringens förslag inrätta en särskild patentbesvärsrätt. Beslutet syftade bl. a. till att skapa ökad rättssäkerhet genom att garantera en fristående bedömning av besvär över beslut i patentoch registreringsverket. Rent administrativt skulle dock patentbesvärsrätten knytas till patent- och registreringsverket. Det är enligt min mening, och med hänsyn till syftet med riksdagsbeslutet, väsentligt att inte den rent praktiskt motiverade administrativa knytningen till patent- och registreringsverket utformas på ett sådant sätt att patentbesvärsrättens reellt fristående ställning kan komma att äventyras. Ett par omständigheter inger här farhågor: Inför tillsättning av domare i patentbesvärsrätten skall förslag avges till regeringen av en särskild tjänsteförslagsnämnd. Ordförande i tjänsteförslagsnämnden är enligt den av regeringen utfärdade förordningen generaldirektören i patent- och registreringsverket. Detta måste anses vara en administrativ mycket märklig ordning. Generaldirektören i ett verk leder arbetet med att nominera domare till den besvärsrätt som skall ta ställning till besvär över verkets beslut. Alldeles oavsett hur ordningen praktiskt hanteras är den inte ägnad att skapa förtroende för patentbesvärsrättens fristående ställning och oberoende bedömning. I budgetpropositionen, del, föreslås att patentbesvärsrätten skall vara enbart ett underprogram, inte ett huvudprogram, vid patent- och registreringsverket. Också detta markerar en inordning under verket som är mer långtgående än vad som är lämpligt för en förvaltningsdomstol. Regeringen har angett som sin strävan att stärka rättssäkerheten. Som ett direkt utflöde av det har aviserats förslag om att ge länsdomstolarna en mer fristående ställning. Det skulle ligga väl i linje med regeringens allmänna ambitioner, som även anslutit sig till, att också ge patentbesvärsrätten en mer fristående ställning i förhållande till det verk vars beslut rätten skall ta ställning till. 1. att hos regeringen begär att patentbesvärsrätten ges en mer fristående ställning i förhållande till patent- och registreringsverket, 2. att vid behandling av budgetpropositionen, bil. 14, beslutar att patentbesvärsrätten skall vara ett huvudprogram vid patent- och registreringsverket.
mot · G1021289 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om stödet till den glasindustrin Den glasindustrin har brottats med problem och därför erhållit samhälleligt stöd. 1977 beslutade om en stödinsats . Redan från början uttryckte man från de anställda farhågor om att stödet var för litet och att tiden var för kort. Ytterligare företag har lagts ner, och på många håll finns stor oro för den framtida sysselsättningen. Med hänsyn till att glasbruken ofta är enda eller åtminstone dominerande industri på orten, är det ytterst angeläget att man följer utvecklingen med uppmärksamhet. I årets budgetproposition föreslås oförändrade belopp. Någon uppräkning har alltså inte skett med hänsyn till inflationen. Inte heller sägs någonting om fortsatt stöd efter treårsperiodens slut. Enligt statens industriverk är ett grundläggande villkor för att de branschfrämjande åtgärderna skall få effekt på branschernas struktur att åtgärderna får verka . Med ledning av sina erfarenheter bedömer man att programperioder på mellan nio och kan behövas. Speciellt när det gäller exportstödet är det viktigt att långsiktig planering tillgodoses. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär 1. en snabb utvärdering av stödet till den glasindu 2. att åtgärder vidtas för att säkra branschens framtid i ett längre tidsperspektiv. . () i () ()
mot · G1021290 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om tillvaratagande av elektrisk energi från lokala kraftanläggningar 1 propositionen 1977/78:100aviseras att regeringen kommeratt lägga fram förslag om åtgärder för att stödja de små vattenkraftverken. Till grund för detta förslag har en utredning av statens industriverk undersökt möjligheterna att utnyttja små vattenkraftverk för energiproduktion. I regeringens uppdrag ingick bl. a. att industriverket skulle undersöka huruvida det fanns några rättsliga hinder för att utnyttja den produktionsresurs som de små vattenkraftverken utgör. Enligt industriverket har icke några sådana hinder framkommit i utredningen. I promemorian pekas endast på de problem och kostnader som hänger samman med prövning av ett utbyggnadsprojekt. Sammantaget finner industriverket i sin utredning att starka skäl föreligger för ett särskilt stöd i form av bidrag och lånegarantier till upprustning och restaurering av små vattenkraftverk. 1 utredningen föreslås vidare att vissa krav skall vara uppfyllda innan en anläggning beviljas stöd. a. skall anläggningens anslutning till elnätet uppfylla bestämmelserna i koncessionslagstiftningen. En bidragande orsak till svårigheterna att ta till vara det energitillskott som kan utvinnas ur de små vattenkraftverken är emellertid utformningen av bestämmelserna i ellagen. Innehavarna av områdeskoncession vägrar ofta, med hänvisning till bestämmelserna om eldistribution, att ta emot överskottsenergi från anläggningar som enligt koncessionsinnehavarnas mening ej är behövlig och förenlig med planmässig elektrifiering. Gällande lagstiftning anförs vidare av koncessionsinnehavarna som motiv att ej ta emot överskottsenergi från skilda typer av kraftanläggningar inom koncessionsområdet. Detta förhållande är enligt vår mening inte tillfredsställande. Tillvaratagande av energiproduktionen i lokala kraftanläggningar av skilda typer, exempelvis små vatten- och vindkraftverk, skulle framförallt lokalt kunna bli ett icke oväsentligt tillskott i energiförsörjningen. Innehavare av områdeskoncession bör därför åläggas skyldighet att på skäliga villkor motta inom området tillkommande producerad elkraft från kraftanläggningar, vilka från tillsynsmyndigheten bedömts ha ett tillfredsställande tekniskt utförande. Uttryckliga bestämmelser bör lämpligen införas i ellagen (1902:71), innefattande vissa bestämmelser om elektriska anläggningar. På vederbörande utskott ankommer att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att i ellagen (1902:71) införa uttryckliga bestämmelser om skyldighet för innehavare av områdeskoncession för eldistribution att på skäliga villkor motta inom området tillkommande producerad elkraft från anläggningar med tekniskt tillfredsställande utformning. () ()
mot · G1021291 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om exportfrämjande åtgärder i I genomförs ett exportstimulerande program i samarbete mellan , företagareföreningen och Skaraborgsbanken. Syftet är att ta till vara den exportpotential som finns inom många av länets mindre företag och därmed skapa ny sysselsättning. Med personella resurser från berörda samarbetsparter och medverkan från exportråd, handelssekreterarna i bl. a. och , handelshus i och , konsultföretag samt företagsekonomiska institutionen vid kan ett relativt brett program genomföras utan alltför stora kostnader. Bland de åtgärder som ingår i exportprogrammet kan nämnas exportutbildning, företagarträffar med information om olika exportmarknader, exportseminarier (heldagar), marknadsundersökningar, säljresor, enskilda företagskonsultationer med medverkan av handelssekreterare och handelshus samt licensförsäljning via ett datorbaserat internationellt informationssystem. Industriminstern har i den s. k. srhåföretagspropositionen kort redogjort för programmet och därvid uttryckt en förhoppning att liknande samordnade aktiviteter genomförs även i andra län. Den näringspolitiska arbetsgruppen inom styrelse förbereder f. n. vissa åtgärder för att åstadkomma en samverkan på exportsidan mellan de mindre företagen och storföretagen i länet. a. skall en informationsträff och överläggningar med berörda storföretag genomföras i detta syfte. För att uppnå en bred kartläggning av sa marbetsmöjligheterna erfordras emellertid ett omfattande inventerings- och utredningsarbete. Målet fördetta arbete är då att få fram en redovisning av de företag, produkter, distributionsvägar och marknadsåtgärder m. m. som skulle kunna inordnas i samverkansprojekt mellan enstaka företag eller grupper av företag. Möjligheterna till samdistribution mellan stora och mindre företag skall särskilt undersökas. Mot bakgrund av det omfattande exportstimulerande program som genomförs i måste det anses värdefullt om programmet kan fullföljas med det utredningsarbete som nämnts ovan. Några resurser för detta finns dock f. n. inte disponibla. Om projektet kommer till stånd och leder till resultat kan det tjäna som förebild för andra regioner. Det är därför motiverat att statliga medel ställs till förfogande för ändamålet. Detta kan förslagsvis ske i den formen att en Exportchef att hyra knyts till Stiftelsen läns utvecklingsfond fr. o. m. Denna tjänst föreslås då under hela utredningsskedet finansieras med statliga medel. kan sedan under genomförandeskedet, dvs. då exportarbetet konkret organiseras och fullföljs, successivt trappas ner under t.ex. en . förutsätts alltså efterhand själva svara för kostnadstäckning. Alternativt kan utvecklingsfonden tillföras särskilda konsultmedel, som används för att genom fristående konsultföretag utföra projektet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att statens industriverk eller annat organ får i uppdrag att inom ramen för befintliga resurser pröva möjligheterna att inrätta en försöksverksamhet med exportfrämjande åtgärder i i enlighet med vad som anförs i motionen. () ANNE-MAR1E ()
mot · G1021294 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. Tegelindustrin har genomgått en kraftig omvandling. Detta beror dels på en rationellare produktion, dels på en avsevärt lägre förbrukning av murtegel, dels på de senaste årens låga byggnation. upphörde driften vid ett 70-tal tegelbruk, och har ytterligare ett 100-tal tegelbruk nedlagts. Antalet sysselsatta har t. ex. inom branschen minskat . () redovisar kvartalsvis uppgifter om produktion och leveranser av byggvaror. Redovisningen baseras på ett urval av de företag som till SCB:s årliga industristatistik redovisar sådan produktion. Bland varuslagen ingår bl. a. produkter av lera. Ur denna grupp har till följande sammanställning uppgifter hämtats om produktion och leveranser av murtegel, fasadtegel och dräneringsrör dels , dels 1976 och 1977. Enhet 1 000 st. 36 982 32 688 32 478 30 177 174 604 180 685 166 227 164 685 14 134 14 296 15 387 9 346 Tabellen visar att produktionen av murtegel minskade jämfört med föregående år. Denna utveckling fortsatte också . Samma minskande trend gäller för leveranserna av murtegel. Produktionen av fasadtegel ökade något , medan produktionen låg på samma nivå som året innan. För leveranserna kan en liten minskning noteras. För dräneringsrör kunde produktionen hållas uppe . Under den första delen av 1977 kan emellertid en kraftig minskning märkas. Leveranserna visar en kraftig minskning . Uppgifter saknas över lagersituationen för tegelindustrin. Överskottet från produktionsperioden 1.1.1975-30.6.1977 kan emellertid framräknas på basis av tabellen ovan. Enhet 1 000 st. Produktionen av betongtakpannor och tegeltakpannor framgår av nedan (8,5) har i sin utredning Byggnadsindustri och byggnadsmaterialindustri (SIND 1977:5) redovisat vissa frågor inom dessa branscher och berör även tegelindustrins allmänna struktur. I kartläggningen saknas dock en bredare bedömning om dess utveckling och branschens framtida förutsättningar. Tegelindustrins nuläge är sådant att stora investeringar är nödvändiga, om branschens framtid skall kunna tryggas. Det är därför nödvändigt att en branschutredning kommer till stånd. bör erhålla uppdraget att följa upp tegelindustrins aktuella problem och komma med förslag till näringspolitiska insatser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att statens industriverk utreder de i motionen angivna syftena. () () () ()
mot · G1021295 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en regional utvärdering av vissa industribranscher Flera av de svenska industribranscherna är på grund av den pågående lågkonjunkturen inlemmade i problem som i sin tur skapar behov av strukturförändringar. Många företag har, oaktat det berättigande de har som sysselsättningsobjekt eller producent, hamnat i en situation där deras framtid är mycket osäker. Stora industribranscher som exempelvis stålindustrin och varvsindustrin har ägnats särskild uppmärksamhet genom att det startats utredningar om dessa branschers framtid. Och utredningarna har varit värdefulla i så måtto att de gett samhället och berörda arbetstagare möjlighet att få viss insyn i branschproblemen och att de förslagit åtgärder som kanske kan lösa en del av problemen. Från samhällets sida måste det framstå som angeläget att man får full insyn och möjlighet att utvärdera samtliga nu aktuella branscher. Företagen är f. n. enväldiga i vad det gäller att bestämma sin framtidsinriktning, och det sker utan att man beaktar sysselsättning eller regionalpolitiska aspekter. Länsstyrelserna och övriga regionala samhällsorgan vet i regel att vissa av de inom länet befintliga företagen har problem, men man saknar möjlighet att närma sig problemen, om inte företagen själva begär bistånd. Således är det exempelvis ett känt faktum i län som har skogsindustrier, träbearbetande industrier och husfabriker att man inom dessa branscher måste genomgå en omstrukturering och där vissa företag kommer att minska eller läggas ned. Men länsstyrelserna har inga direktiv som gör det möjligt at göra en regional utvärdering av aktuella industriers framtid på samma sätt som skedde genom den regionala utvärderingen av stålindustrin. Branscher som borde bli föremål för snar översyn är den träbearbetande industrin skogsindustrin och gruvindustrin. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att länsstyrelserna ges i uppdrag att utföra en regional utvärdering av de i motionen aktualiserade industribranscherna. () () () () () ()