mot · G102613 · 1978-01-19 00:00:00 — av m. fl. om sysselsättnings- och näringspolitiska åtgärder i Den socialdemokratiska sysselsättningspolitiken förde fram till en position bland västvärldens länder, innebärande den högsta graden sysselsatta i befolkningen och den lägsta arbetslösheten. Svensk arbetsmarknadspolitik har varit ett föredöme för regeringar världen över. Framgångarna har varit betydande. Det finns emellertid ingen anledning att slå sig till ro. Den fulla sysselsättningen måste ständigt vinnas på nytt med en politik som anpassas till de aktuella problemen. Ambitionerna måste också höjas. Målet Arbete åt alla är en uppfordran att aktivt verka för att återstående förvärvshinder tas bort. Erfarenheten visar att ett gott arbetsmarknadsläge även regionalt snabbt kan förbytas till motsatsen. är i flera avseenden ett exempel på detta. Förutsättningarna för näringarna i har försämrats avsevärt . Svårigheterna inom varvsindustrin, verkstadsindustrin, gummiindustrin, textil- och beklädnadsindustrin har drabbat enskilda människor och kommuner mycket hårt. Allt fler känner oro för framtiden. Genom den nuvarande regeringens oförmåga att fatta beslut har kommunala myndigheter fått ökade problem i sitt planeringsarbete. I en motion till fjolårets riksdag redovisade de socialdemokratiska riksdagsledamöterna från den aktuella arbetsmarknadssituationen. Motionen innehöll bl. a. ett åtgärdsprogram för att klara sysselsättningsproblem samt krav på regeringen att medverka till en sysselsättningsplanering för . kan litet tillspetsat beskrivas som ett i miniatyr. Det finns stora regionala skillnader i sysselsättningsutvecklingen. Landskapet består av både storstads- och glesbygdsområden. Detta har tyvärr alltför sällan observerats i debatten. Det är emellertid viktigt att konstatera att alla de medel som krävs för landet som helhet också krävs för sysselsättningen och näringslivet i . Den nuvarande stödområdesindelningen är ett alltför trubbigt instrument, när det gäller behovet av regionalpolitiska insatser. Det visar klart sysselsättningsutvecklingen i . Föreliggande motion tar främst sikte på att redovisa situationen i , vars utveckling har avgörande betydelse för ett stort omland. Den tillförsikt som i allmänhet kommit till uttryck inom har haft sin grund i de gynnsamma förutsättningar för både industriell verksamhet jordbruk och handel som förelegat. 1 1977/78. det de s. k. storstadsområdena som expanderade. var måhända den som expanderade snabbast och som därigenom också gynnsamt kom att påverka utvecklingen i omkringliggande regioner. Som tidigare påpekats har denna utveckling brutits med tillbakagång och svårigheter för hela provinsen som följd. Statliga insatser i är nödvändiga för att klara sysselsättningen och för att öka framtidstron i omlandets tätorter. måste ha ett expanderande storstadsområde med den differentierade arbetsmarknad som ett sådant kan erbjuda. Det finns också i stora drag en differentierad arbetsmarknad i med som tyngdpunkt. Men där saknas bl. a. statlig central förvaltning. Förutsättningarna att förlägga sådan verksamhet till regionen är goda. Statsmakterna har emellertid inte utnyttjat de möjligheter som funnits att lokalisera nya statliga verk till exempelvis . Försäkringsrätten för skulle ha kunnat förläggas till Malmö-Lund-området. Men så skedde inte. Man tror tydligen fortfarande att denna del av landet är en överhettad region. Vi ser också med stor oro på konsekvenserna vid en nedläggning av 4 i . Det har mött starkt motstånd från kommun liksom från samtliga personalgrupper och frivilligorganisationer. För Malmös vidkommande blir bortfallet av mer än 250 tjänster synnerligen kännbart i det läge som föreligger. Näringslivet i domineras av tillverkningsindustri och varuhandel. Därtill kan läggas förvaltning och tjänster. Dessa tre sektorer svarar för 75 96 av sysselsättningen i kommunen. Tillverkningsindustrin och varuhandeln har minskat i sysselsättning . Det gäller också byggnadsindustrin, som förlorat ca 20 96. Utbyggnaden av privata och offentliga tjänster har emellertid fortsatt. Men detta har inte kunnat kompensera nedgången inom de varuproducerande sektorerna. redovisade en tillbakagång med 2 000 arbetstillfällen. Utvecklingen i står i bjärt kontrast med den för riket. Medan sysselsättningen i har minskat med 2 96, har den i riket ökat med 4 96. Statistiken ger stöd för uppfattningen att de större företagen i kommunen tappat mer sysselsättning än de mindre. Textil- och beklädnadsindustrin har drabbats hårdast. Inom denna bransch har sysselsättningen minskat med i runda tal 40 96. Kommunen har endast kvar en tiondel av den sysselsättning som tekoindustrin gav . Den negativa utvecklingen tycks fortsätta, och de som främst drabbas är kvinnorna. Av de ca 2 000 sysselsatta inom tekoindustrin är huvuddelen kvinnor. En fortsatt reducering av arbetstillfällena för den kvinnliga arbetskraften i måste hejdas. träffade kommun en överenskommelse med Eiserkoncernen. Enligt denna utfäste sig AB strumpfabrik och AB Eiser att koncentrera viss verksamhet till . Kommunen har genom köpet av strumpfabrikens fastighetsbestånd fullgjort sin del av överenskommelsen. Köpet av fastigheten gjordes inte för dess egen skull utan för att rädda sysselsättningen. Det torde stå lika klart att denna insats på 12 miljoner inte avsåg en kortsiktig period. Beslutet om köpet fattades givetvis med tanke på att klara sysselsättningen , vilket också överenskommelsen bekräftar. Det statliga övertagandet av strumpfabriken och Eiserkoncernen förutsätter vi kommer att innebära att överenskommelsen fullföljs. I sysselsättningsfrågor är det nödvändigt att stat och kommun arbetar tillsammans. I jämförelse med riket i övrigt redovisar flertalet industrigrenar i en sämre utveckling. Verkstads- och kemisk industri har inte kunnat öka antalet arbetstillfällen, vilket varit fallet i det övriga . Livsmedels-, textil-, beklädnads- och den grafiska industrin har reducerats i en för snabbare takt. Problemen för varvsindustrin har starkt ökat oron på den skånska arbetsmarknaden. varv i , varvet i och varv har avgörande betydelse för arbete och utveckling långt utanför . Den pågående produktionen vid varv tryggar endast delvis sysselsättningen . En nedläggning av varvsindustrin i skulle få katastrofala ekonomiska och sociala konsekvenser för de människor som direkt eller indirekt är beroende av företaget för sin försörjning. Inte bara de 5 000 anställda vid och deras familjer drabbas. Ungefär lika många människor sysselsatta hos underleverantörer berörs också. Dessutom påverkas den offentliga och privata servicesektorn i negativ riktning. varv är ett modemt rationellt varv med högt teknologiskt kunnande och yrkesskicklighet. Inom företaget pågår ett intensivt utvecklingsarbete för att skapa alternativ sysselsättning. Det måste ligga i samhällets intresse att ge företaget det andrum som behövs för att utveckla alternativa produkter för att trygga sysselsättningen för de anställda. Statsmakterna har ett avgörande ansvar för att så sker. Som framhållits har byggnadsverksamheten gått starkt tillbaka i . Anledningarna härtill är många. En starkt bidragande orsak är regeringens passivitet i belåningsfrågorna och den 15 procentiga investeringsavgift som infördes. behandling av vissa byggnadsprojekt och dess oförmåga att avgöra planärenden har också negativt påverkat sysselsättningen inom byggnadsindustrin. Av den pågående diskussionen om samhällsbyggandet kan man lätt få uppfattningen att sydvästra genomgår en ohämmad expansion och att stora arealer jordbruksmark på ett oansvarigt sätt tas i anspråk för tätortsändamål. Detta är fel. , där ingår, har allvarliga sysselsättningsproblem och en kontinuerlig utflyttning till andra delar av landet. När därför jordbruksmark tas i anspråk för tätortsändamål inom regionen sker detta som regel inte i expansivt syfte utan för att den egna befolkningen skall kunna få en fullgod bostadsstandard och för att redan 1* 1977/78. befintliga sysselsättningsmöjligheter skall kunna behållas inom regionen, Den sydvästskånska jorden utnyttjas effektivt. Detta gäller inte endast den mark som utnyttjas av jordbruket utan även den mark som utnyttjas för bostäder, industrier och andra verksamheter. I samband med folkräkningarna kartläggs hur stor yta alla landets tätorter upptar. Till tätortsytan räknas bl. a. bostadsområden, serviceanläggningar, industriområden, gator, parker o. d. Enligt de senaste tillgängliga uppgifterna upptog samtliga 1 775 tätorter i en yta av . Utslaget på tätortsfolkmängden ger detta i genomsnitt per invånare. ISSK fanns 44 tätorter med en sammanlagd yta av . Utslaget på tätorternas folkmängd ger detta i genomsnitt endast per invånare. I SSK är städerna och de mindre tätorterna således överlag mycket tätt bebyggda. tätort, inkl. , kommer som nummer fyra av landets mest tätbebyggda orter. En sammanställning av landets mest tätbebyggda orter visar att inte mindre än 10 SSK-orter finns med bland dessa, trots att det i finns sammanlagt 1 775 tätorter, varav endast 44 i SSK. Om kommunerna i sydvästra ej ges möjlighet att bygga en erforderlig mängd bostäder kommer tusentals familjer att tvingas flytta från sina nuvarande bostadsorter. En sådan utveckling skulle stå i strid med de mål för regionalpolitiken som beslutade om 1976. Därvid fastlades att samtliga län i landet skulle ges förutsättningar att åtminstone behålla sin nuvarande folkmängd. Denna målsättning måste även gälla för sydvästra . Ett otillräckligt bostadsbyggande inom SSK-området kommer att resultera i en oönskad ökning av den långväga pendlingen. Redan nu sker en utflyttning till angränsande regioner, där en förhållandevis omfattande småhusbebyggelse uppförs. Dit flyttar familjer, som i många fall torde vara helt beroende av sysselsättningsmöjligheterna i SSK-området. Dessa människor måste således företa en långväga pendling mellan bostad och arbetsplats. Av samhällsekonomiska skäl bör människorna erbjudas bostäder närmare de stora arbetsplatserna. Det är angeläget att planärendena, inte minst från sysselsättningssynpunkt, blir avgjorda. Det intresse som kommer till uttryck hos kommunerna själva att bevara en god miljö och slå vakt om de produktiva resurserna utgör den bästa garantin för att jordbruksintressena blir beaktade. Detta får dock inte ske så ensidigt att en ur social synvinkel riktig samhällsutveckling hindras När det gäller den kvinnliga förvärvsfrekvensen kan man konstatera att siffrorna för ligger långt under . Som tidigare anförts har utvecklingen inom tekoindustrin förvärrat situationen för den kvinnliga arbetskraften. Männens sysselsättning i visar också mycket oroande tendenser. uppgår minskningen till i så gott som alla åldersgrupper. Bakom siffrorna döljs en mycket allvarlig utslagning från arbetsmarknaden. Enligt vår uppfattning måste denna utslagning mötas med förebyggande åtgärder på arbetsplatserna. Både sociala och arbetsmarknadspolitiska insatser måste till för att lösa dessa problem. Det besvärliga arbetsmarknadsläget i har drabbat ungdomen hårt. Arbetslösheten bland de unga har legat på en permanent hög nivå. Ungefär hälften av den totala arbetslösheten finns bland ungdomar . Särskilt svår är situationen för de unga kvinnorna. En undersökning av samtliga anmälda arbetslösa ungdomar i visar att arbetslösheten kulminerar för att därefter åter minska, att arbetslösheten är markant högre för kvinnorna än för männen, att ungdomar med avbruten eller avslutad grundskola utgör av de arbetslösa och att nära hälften av ungdomarna varit arbetslösa åtminstone en period . och i synnerhet borde kunna fl möjligheter att utveckla de unika fördelar som finns genom närheten till de stora exportmarknaderna på kontinenten. För detta krävs emellertid en samordning av statliga och kommunala insatser för att utveckla kommunikationerna med kontinenten och försöka nyetablera och förmå industrier med lämplig exportinriktning att etablera filialer. En kraftfull sysselsättnings- och näringspolitik är därför nödvändig, om man vill nå dessa mål. Förbindelserna över är här viktiga för näringslivets utveckling. Förverkligandet av fasta förbindelser över spelar här en avgörande roll och bör ges hög prioritet. Enligt vår uppfattning måste en sysselsättningspolitik för storstadsområdena utformas. Att den totala sysselsättningen i de flesta fall här har utvecklats positivt är inget skäl för att negligera sysselsättningsproblemen, varken . De problem som alltmer gör sig gällande på storstadsområdenas arbetsmarknader kräver särskilda insatser. bör ges tilläggsdirektiv att utarbeta förslag till sysselsättningspolitiska program för dessa områden. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande insatser att främja sysselsättningen och näringslivets utveckling i . () () () () kommun har med nedanstående fördelning förvärvat fastigheter i sysselsättningsfrämjande syfte för i löpande priser. Flygverkstäd., Swedair