mot · G1021691 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:76 med energisparplan för befintlig bebyggelse Propositionen 1977/78:76 med förslag till energisparplan för befintlig bebyggelse är en kombination av olika åtgärder - såväl enkla som tekniskt mera komplicerade - i syfte att minska energiförbrukningen. Det är att hälsa med tillfredsställelse att regeringen genom propositionen söker åstadkomma ett samlat grepp över olika åtgärder i energibesparande syfte. a. tas i propositionen upp användningen av radiatortermostater i såväl småhus som flerbostadshus. För småhus konstateras att radiatortermostater är förhållandevis väl lämpade och att de leder till energibesparing. Däremot konstateras beträffande flerbostadshus: För flerbostadshusen bedöms i denna promemoria, bl. a. med hänsyn till planverkets och flera remissinstansers tveksamma eller avrådande inställning, att termostatiska radiatorventiler ej bör installeras i energibesparande syfte. Den promemoria som här avses är upprättad inom och bifogad propositionen som bilaga 2. Den bedömning som citerats ovan är baserad på undersökningsmaterial och remissvar som förelåg . Det har på annan plats i propositionen och därtill hörande bilagor noterats att forsknings- och utvecklingsarbete pågår. Samma negativa inställning till radiatorventiler förefinns i skrivelse av till bl. a. länsbostadsnämnerna. Radiatorventil med termostat bör endast intalleras i utrymmen med betydande mängd tillskottsvärme. I flerfamiljshus bör i första hand injustering av värmesystemet utföras. Om även installation av radiatortermostatventiler bedöms befogad skall reglering ske av framledningstemperatur med variator eller motorshuntventil. bör stöd medges endast till typgodkända ventiler eller ventiler som på annat sätt kan påvisas ha en godtagbar funktion. Det är ganska märkligt att över huvud taget ta upp injustering av värmeanläggningar som ett alternativ till radiatorventiler, då i propositionen 1977/78:76 bl. a. anför (s. 109) att för injustering av värmeanläggningar finns endast ca 50 kompetenta injusterare tillgängliga i hela landet. Vid inreglering av 1,5 miljoner lägenheter enligt planverkets exempel erfordras ungefär 2 600 manår, vilket med 50 injusterare alltså tar att genomföra. Skall dessutom anläggningar inom lokalsektorn injusteras ökar arbetskraftsbehovet ytterligare. Den i propositionen redovisade negativa inställningen till radiatorventiler bygger på ett mycket begränsat utredningsmaterial, om vilket det dessutom föreligger delade meningar. Däremot har i propositionen inte beaktats exempelvis resultatet av den omfattande intallation av radiatortermostater, som låtit genomföra. AB Stockholmsbyggen har låtit installera omkring 60 000 radiatortermostater i ca 10 000 lägenheter. Det gäller byggnader uppförda , huvudsakligen trevånings lamellhus. Man har icke behövt företa någon injustering av radiatorsystemen, däremot har man i förekommande fall försett systemen med utetemperaturstyrd förreglerutrustning. Den uppnådda energibesparingen uppgick bränslesäsongen 1975/76 till genomsnittligt 13,2 96, 1976/77 till genomsnittligt 14,7 96. Dessa siffror skall minskas med , vilka anses bero på förbättrad isolering av vindsbjälklag. En betydande export av radiatortermostatventiler äger rum från , bl. a. beroende på att även utländsk expertis har funnit att man genom installation av sådana kan uppnå betydande energibesparingar. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att beslutar uttala att installation av radiatortermostatventiler skall ingå som ett led i energibesparande åtgärder även i flerbostadshus och därmed ingå i underlag för beräkning av statligt stöd. () () ()