mot · G1021427 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1427 av m. fl. om revision av statsförvaltningen Frågan om organisationen och arbetet hos revisorer har utretts och diskuterats i olika sammanhang. I motionerna 1975/76: 928 och 1976/77: 570 har sålunda begärts utredning av frågan. har avstyrkt motionerna med hänvisning till det uppdrag som utredningen om arbetsformer har. Sedan motionerna behandlats av har redovisats en mängd utredningsmaterial som rör kansliorganisationen m. m. hos revisorerna. Mot bakgrund av att det är oklart om utredningen om arbetsformer kommer att ta upp de motionsförslag som har lagts fram och med hänsyn till de redovisade förslagen om revisorernas framtida verksamhet anser vi det angeläget att ånyo ta upp frågan om organisationen av revision av statsverksamheten. De utredningsförslag som har lagts fram befäster nämligen intrycket att det inte går att komma till rätta med nuvarande brister genom administrativa grepp eller förstärkning av kanslipersonalen. Enligt vår uppfattning bör revisionen få en betydligt effektivare parlamentarisk styrning än f. n. är fallet. Likaså måste arbetet inriktas på projekt som ter sig intressanta och ändamålsenliga ur synvinkel. För att man skall nå dessa mål är det nödvändigt att pröva frågan om det antal parlamentariker som skall vara engagerade i revisionsarbetet. Det kan knappast vara rimligt att begära att tolv ledamöter skall täcka hela den statliga verksamheten i synnerhet som dessa ledamöter har andra betydelsefulla uppdrag i och utanför . Enligt vår mening är det viktigt att revisionsuppdraget inte blir så betungande att ledamoten förhindras att ha även andra uppdrag. Den naturliga slutsatsen av detta är om man vill nå en effektivare parlamentarisk styrning av revisionen att fler ledamöter än f. n. blir engagerade. Detta skulle kunna tillgodoses genom utökning av antalet riksdagsrevisorer inom ramen för nuvarande ordning. Vi vill emellertid inte i första hand föreslå en sådan åtgärd utan vill att man skall pröva en mera decentraliserad modell för revisionsarbetet. En sådan modell skulle vara att föra över revisionsarbetet till utskott. I utskottsarbetet ligger redan moment av revisionskaraktär. Det kan därför inte sägas vara artfrämmande för utskotten att utvidga och fördjupa en sådan verksamhet. Fackutskotten förvärvar en ingående sakkunskap på sina områden, vilket i och för sig skulle befrämja revisionsarbetet. skulle revisionsarbetet tillföra det 1 1977/78. egentliga utskottsarbetet en ny och intressant dimension. Genom att utskotten fick hand om revisionen på sitt område skulle det också vara betydligt lättare att få fram intressanta och undersökningsvärda projekt. Verksamheten bör icke heller låsas fast vid enbart stora och djupgående undersökningar utan även omfatta snabba insatser i aktuella frågor. Utskotten bör emellertid inte i sin helhet engageras i revisionsarbetet. Man kan tänka sig att varje utskott bland sina ledamöter och suppleanter väljer en revisionsavdelning om fyrafem personer som har till uppgift att inräkna, styra och utvärdera olika projekt. Själva arbetet bör som utföras av kvalificerade tjänstemän som är anställda för ändamålet eller av speciellt anlitade konsulter. Även utskottens egna tjänstemän skulle kunna göra insatser i revisionsarbetet, vilket från flera synpunkter vore värdefullt. Hur kansliarbetet skulle organiseras fick närmare utredas. Mycket talar dock för att man bör behålla ett centralt kansli som fick förse utskotten med erforderliga utredningsresurser. Någon ökning totalt av antalet tjänstemän är inte avsikten med detta förslag. Däremot bör den skisserade ordningen ge rationaliseringsvinster och därmed ökad effektivitet. Med en uppläggning av här angivet slag kommer varje budgetberedande utskott att ha något eller några revisionsprojekt i gång. Detta ger möjlighet för ledamöter i revisionsavdelningen att effektivt följa arbetet som bör avrapporteras med tämligen täta mellanrum. Man får tänka sig att ledamöter engageras under i taget för att det skall bli kontinuitet i revisionsarbetet. En sådan ordning underlättas om man går över till treåriga mandatperioder i utskotten, en fråga som f. n. övervägs. När det gäller ställningstagande till de resultat som kommer fram under revisionen bör revisionsavdelningen i de fall det bedöms lämpligt med åtgärder eller uttalanden från statsmakternas sida rapportera frågan till utskottet, som sedan i samband med budgetbehandling eller separat tar upp saken i ett betänkande. Med en sådan ordning bör man få erforderlig tyngd i revisionsarbetet, vilket är avgörande för att arbetet skall kunna bedrivas på ett ändamålsenligt sätt. Det är viktigt att revisionsarbetet bedrivs regelbundet och i fasta former. bör man emellertid undvika en byråkratisering av verksamheten. En direkt koppling till utskott bör ge goda förutsättningar för att undvika sådana negativa följder. För att hålla samman revisionsarbetet kan behövas ett särskilt organ. Detta kan t. ex. konstrueras så att varje revisionsavdelning utser en delegat till en kommitté som står under ledning av finansutskottets ordförande. De delegerade bör sammanträda för att samordna revisionsinsatsema. De bör också publicera en berättelse om revisionsarbetets bedrivande i de olika avdelningarna. Med informellt samarbete bör man också kunna lösa frågor som uppstår då ett revisionsprojekt berör två eller flera utskotts beredningsområden. Det bör också övervägas om inte finansutskottet och dess revisionsavdelning skall ha särskilda uppgifter i revisionsarbetet, t. ex. när det gäller mer övergripande projekt. Den här redovisade skissen beskriver ett sätt på vilket revisionsarbetet kan förändras för att tillgodose ökat parlamentariskt inflytande. Det kan finnas andra metoder som ger liknande resultat. En förutsättning torde dock vara att fler ledamöter än engageras i arbetet. I det utredningsarbete som vi anser nödvändigt bör man självfallet vara öppen och pröva olika möjligheter. Med hänvisning till det anförda yrkas att uppdrar åt utredningen om en allmän översyn av arbetsformer att utreda frågan om revision av statsförvaltningen och därvid beakta vad som anförs i denna motion. () () () () PER-A. 11 1977/78.