mot · G102301 · 1978-01-13 00:00:00 — av och om stöd till biodynamisk odling Det förefaller råda en stor uppslutning kring tanken att det svenska jordbruket bör utvecklas i en mer ekologisk riktning. Det framhålls i propositionen 1977/78:19 om nya riktlinjer för jordbrukspolitiken m. m. liksom i jordbruksutskottets av bifallna betänkande 1977/78:10. framhåller såväl i sitt yttrande över jordbruksutredningen som i sitt yttrande över den fysiska riksplaneringen vikten av att jordbruksmetoder som är alternativa till biocidanvändningen utvecklas och att användningen av handelsgödsel begränsas. Även på vetenskapligt håll tilldrar sig problemen i samband med monokulturer och omfattande kemikalieanvändning i jordbruket ett stort intresse. Professor vid växtbiologiska institutionen i framhåller i en PM naturens mångformighet eller di versitet som ett viktigt ekologiskt kriterium: Vi har skäl, både ekologiska och sociala och rent av psykologiska, att betrakta en hög diversitet som en mycket positiv egenskap i naturen, inklusive den kulturbetingade natur vi har i vår vanliga omgivning. Han framhåller också de kvantitativa aspekternas betydelse: Men det är inte nog att produktionen fortgår och eventuellt kan ökas genom konstgödsling, konstbevattning osv., utan det finns ett stort behov av och även utrymme för en förhöjning av produktionens ekologiska kvalitet, t. ex. förhöjd proteinhalt i som baslivsmedel viktiga odlingsväxter. Också inom FN:s miljöprogram ägnar man stort intresse åt jordbrukets ekologiska problem. Professor framhåller i ett tal som företrädare för att monokulturer medför vinster på kort sikt, men på lång sikt. Det finns exempel på att ett konstgödselmedel använt för en viss gröda är skadligt för en annan som växer inom samma område. På vissa jordarter är det omöjligt att öka avkastningen när man ökar konstgödselgivorna över ett visst mått. Bortom denna mättnadsnivå rinner konstgödseln bort till ingen nytta. Det faktum att monokulturernas utarmning av jorden kan ersättas av allt rikligare konstgödselgivor leder ofta, framhåller han, till att man ignorerar de förändringar i markens struktur som moderna jordbruksmaskiner åstadkommer. För att hålla produktionen uppe blir odlarna tvungna att vidta allt intensivare åtgärder, inte bara med gödsling utan också med allt giftigare bekämpningsmedel. Ofta utrotas därigenom många organismer som skulle kunna hjälpa människan att hålla efter skadeinsekter och ogräs och vidmakthålla den ekologiska stabiliteten. Han menar att tillverkare och konsumenter av konstgödselmedel automatiskt tycks acceptera att detta är det enda sättet att vidmakthålla jordens fruktbarhet. De tycks inte fråga sig varför den naturliga fruktbarheten minskar och de söker inte återställa den med andra medel än de konstgjorda. anser mot den här bakgrunden att det är nödvändigt att utveckla alternativ till detta fullständiga beroende av agrokemin. I pågår numera i begränsad utsträckning vissa försök att pröva alternativ till kemikalieanvändningen i jordbruket. Dit hör t. ex. den resistensbiologiska forskningen och forskningen kring biologisk bekämpning. Ett mycket värdefullt utvecklingsarbete genom frivilliga insatser bedrivs inom den biodynamiska odlingen för att utan handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel nå en hög avkastning på jorden och undvika sjukdomar och skadeangrepp av olika slag. Genom att vidareutveckla växtföljder, komposteringsmetoder och biologiskt sammansatta preparat når man produktionsresultat som synes vara jämförbara med dem som uppnås vid normal användning av agrokemikalier. bedrivs jämförande försök mellan konventionell och biodynamisk odling i samarbete mellan och Nordisk forskningsring i . De redovisade resultaten anger att hektarskörden räknat i megajoule är lägre för den biodynamiska odlingen än för den vanliga, medan näringskvalitet och lagringsförmåga är högre, i vissa fall betydligt högre för de biodynamiskt odlade produkterna. Ur ekonomisk synpunkt torde skillnaden i skördeutfall kompenseras av att den biodynamiska odlaren slipper utlägg för handelsgödsel och bekämpningsmedel. Undersökningar gjorda av i Baden-Wurtenberg och publicerade visar samma tendens som de svenska. Mot den här bakgrunden är det ett uppenbart samhällsintresse att den biodynamiska odlingsmetoden ges sådana existens- och utvecklingsmöjligheter att ytterligare erfarenheter kan vinnas. Professor vid framhöll i samband med den här omnämnda undersökningen: Ännu står vi bara i början av en forskning om alternativa odlingsmetoder. Det nu redovisade jämförande kvalitetsförsöket mellan biodynamisk och konventionell odling pekar på nödvändigheten att fortsätta på den här inslagna vägen. Kring den biodynamiska odlingen finns en på frivillig väg uppbyggd forskning, rådgivning, utbildningsverksamhet och kvalitetskontroll. Verksamheten motsvarar sådant som, när det gäller annat jordbruk, antingen bedrivs i samhällets regi eller stöds ekonomiskt av samhället. Från rättvisesynpunkt förefallet det svårt att motivera att biodynamiska odlare skall missgynnas av samhället i jämförelse med andra odlare. Med hänsyn till de värdefulla bidrag erfarenheter från den biodynamiska odlingen bör kunna ge i arbetet för att finna en produktionsteknik där hög effektivitet kan förenas med kraven på resurshushållning och ekologisk balans" (prop. 1977/78:19) är ett samhälleligt stöd till den biodynamiska verksamheten särskilt väl motiverat. Det förefaller naturligt att detta stöd lämnas till de organisationer som redan finns uppbyggda kring den biodynamiska odlingen. Avslutningsvis vill vi citera professor ord vid Skogs- och lantbruksakademiens sammankomst . Kanske kommer några av oss och med säkerhet kommer efterföljande generationer att i den framtida forskningen närma sig problemen inom jordbrukets växtodlingsformer på ett helt annat sätt än vad dagens material ger oss möjligheter till. Vetenskapliga metoder för fastställande av tillväxtreglerande substansers verkan och betydelse i mark. växter och växtprodukter kan komma att väsentligt ändra ställningstagandena till problemen. De kan förväntas komma att överbrygga motsättningar som finns i dagens läge. För den som försöker penetrera problem som alternativa växtodlingsformer ger upphov till, förefaller sådana motsättningar onödiga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar hemställa hos regeringen om en skyndsam prövning av förutsättningarna för statligt ekonomiskt stöd till forskning, utbildning, rådgivning och kvalitetskontroll för den biodynamiska odlingen.