mot · G102653 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om brister i statistikproduktionen Den statistik som framställs bestämmer i stor utsträckning vår syn på samhället. Om det framställs mycket rikhaltiga statistiska uppgifter för något visst område, så kommer detta område därigenom att framstå som särskilt viktigt. Om statistiken är missvisande eller felaktig, så kan detta föranleda felaktiga slutsatser om vilka åtgärder som bör vidtas eller vilken politisk linje som bör följas. Om statistiska data för något visst område är bristfälliga eller helt saknas, så kommer därigenom detta område att framstå som oviktigt och åtgärder på området som obehövliga. I denna motion vill vi särskilt ta upp den sistnämnda synpunkten. Enligt vår mening finns det åtskilliga samhällsområden som är otillräckligt eller inte alls belysta av statistiska data. Som exempel härpå vill vi nämna följande. 1) Invandrarnas sociala och kulturella förhållanden. I största allmänhet är det väl känt att invandrarnas sociala och kulturella förhållanden är mycket otillfredsställande. I särskilt hög grad gäller detta barnen. Preciserade data saknas emellertid. Man vet inte ens frekvensen av olika hemspråk inom skilda delar av befolkningen, åldersmässigt och regionalt. Kunskaper av detta slag skulle behövas både vad avser det talade och det skrivna språket. Det är känt att det bland invandrare förekommer analfabetism, men man vet inte hur vanligt detta är. - Undersökningar av detta slag bör naturligtvis även omfatta inhemska folkgrupper med avvikande språk, såsom samer, och zigenare. 2) Förmögenhetsägandet och förmögenhetsbildningen. insamlades och bearbetades i samband med folkräkningarna relativt detaljerade data om förmögenheterna i samhället. Den motsvarande statistik som återfinns i taxeringsstatistiken är mycket torftig. Det finns inga möjligheter att genom kombination med andra variabler studera vilka personer och grupper som egentligen äger förmögenheter. På grund av inflationen sker det i snabb takt förändringar i förmögenhetsägandet; detta gör detta område särskilt viktigt att studera. Det räcker med andra ord inte med tvärsnittsdata, utan det är nödvändigt att följa utvecklingen hos de enskilda individerna. En statistik över förmögenheterna bör om möjligt utvidgas till att också informera om ägandet eller kontrollen av produktionsmedel och naturtillgångar, om förekomsten av skulder m. m. 3) Arbetets karaktär. Folkräkningarnas detaljerade uppdelning efter näringsgren och yrke gör det inte möjligt att säga något om arbetets karaktär från den enskilda individens synpunkt. Det finns anledning tro att en allt större del av befolkningen har fått arbetsuppgifter som kräver stora yrkes kunskaper, men har troligen också allt fler människor fått ett arbete som inte kräver någon större grad av utbildning eller yrkeserfarenhet. Den senare gruppen har i stor utsträckning fått ett arbete som är rutinmässigt och enformigt. Kunskaperna på detta område är obetydliga, och man vet inte alls hur skilda samhällsgrupper har gynnats resp. drabbats av denna utveckling. Det finns exempelvis anledning förmoda att kvinnorna i särskilt stor utsträckning har utsatts för att arbetet har uppdelats i små delar och följaktligen blivit rutinmässigt och därmed inte tar människans krafter och förmåga i anspråk. 4) Kapacitetsutnyttjandet i industrin. Det påstås stundom att den svenska industrin i dagens läge skulle kunna producera en oförändrad mängd produkter med en till två tredjedelar eller med till hälften reducerad arbetskraft. Enligt andra uppgifter skulle en avsevärd del av maskinparken stå outnyttjad på grund av begränsade avsättningsmöjligheter. Påståenden av detta slag är dock inte mycket värda, om de inte underbyggs med statistiska data. 5) Uppkomsten av yrkessjukdomar och överdödlighet. Det är väl känt att det stora antal giftiga ämnen som modern industri framställer eller utnyttjar i många fall leder till uppkomsten av yrkessjukdomar och förhöjd dödlighet för dem som kommit i kontakt med ämnena i fråga. Preciserade kunskaper på detta område är emellertid alltjämt mycket bristfälliga. Det borde vara möjligt att systematiskt följa sjuklighets- och dödlighetsutvecklingen för de grupper av yrkesutövare som det finns anledning att misstänka är i särskilt hög grad utsatta för skadliga ämnen och att genom jämförelser mellan dessa yrkesgrupper få fram data om förekomsten av översjuklighet och överdödlighet. -1 detta sammanhang bör betonas att undersökningar av detta slag, som går ut på att under en följd av år följa samma individer, blir omöjliga, om de statistiska materialen av identifieras. Personnumret måste följaktligen finnas kvar i datamaterialet. Fruktan för att dataregistreringen medför ett obehörigt intrång i individens integritet får inte leda till att man förstör möjligheterna att utföra statistiska undersökningar, som syftar till att skydda många människors hälsa och liv. Det ovan sagda utgör blott exempel på områden som skulle behöva belysas genom en bättre statistik än som finns tillgänglig. Det skulle behövas en inventering, som på ett systematiskt sätt gick igenom vilka områden av samhällslivet och dess förändringar som är otillräckligt eller inte alls belysta. I samband med en sådan inventering skulle också undersökas hur man skulle gå till väga för att fylla dessa luckor i statistiken. En inventering av luckor i den nuvarande statistikproduktionen borde kombineras med en undersökning av vilka besparingar som kan göras i den nuvarande statistikproduktionen. Det är väl också möjligt att inskränka eller lägga ned vissa statistikgrenar. Med stöd av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en parlamentarisk utredning för att inventera luckor i samhällsstatistiken samt föreslår förändringar i statistikproduktionen som resultatet av denna inventering kan föranleda. (vpk) (vpk)