mot · G1021299 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1299-1304 av m. fl. om statens engagemang i AB Bryggerier, m. m. fattades beslut av att staten skulle förvärva av aktierna i . godkände ett avtal enligt i propositionen angivna riktlinjer, som bl. innebar att företaget skall drivas på ett rationellt och företagsekonomiskt sunt sätt. Som majoritetsägare i har staten - via regeringen - givetvis möjligheter att påverka besluten antingen på bolagsstämma eller via sina representanter i styrelsen. Frågan aktualiserades om nytt mälteri för . De olika alternativ som stod till buds var 1. att bygga nytt eget mälteri, 2. att köpa malt från Nord-Malt i eller 3. att eventuellt förvärva Nord-Malt. beslöt att bygga nytt mälteri. Man gjorde detta trots att industriministern tillsatt en utredning om bryggeribranschen och därvid förutsatte att man inom bryggeribranschen om möjligt skulle skjuta på viktigare ställningstaganden i avvaktan på branschutredningen, och trots att budgetministern hade uttalat i att han förutsatte att styrelsen noga prövar alla aspekter, också samhällsekonomiska och regionala. När beslutar om nytt mälteri som innebär en 50-procentig ökning av malttillverkningen slår man därmed undan benen på Nord-Malt. Det finns nämligen inte avsättning för en 50-procentig ökning av malttillverkningen annat än genom nedläggning av Nord-Malt. Nord-Malt har emellertid erhållit statliga medel med 18 milj. kr. Nytt mälteri kostar mellan 40 och 50 milj. kr. Samhällsekonomiskt innebär således beslut en mycket stor kapitalförstöring. Enligt uttalande i pressen av VD hade för avsikt att bygga mälteri , men då sade regeringen nej. I samband med aktieförvärvet sade skatteutskottet i sitt yttrande till näringsutskottet att det bör framhåilas att det inte är uteslutet att dessa förvärv kan leda till den positiva effekten att marknadsföringen av de starka maltdryckerna dämpas. Enligt referat i pressen har Prippschefen framhållit att en del av svensk bryggerinärings stora dilemma är att vi dricker för litet öl, bara en tredjedel per capita jämfört med de stora ölländema. Han trodde också att vi får tillbaka mellanölet, då politikerna insett att man inte löser ungdomsproblem med mellanölsförbud. Dessa uttalanden inger oro och rimmar dåligt med den av 1 1977/78. Sammantaget ställs här frågan på sin spets om statens agerande när det gäller företag där man har aktiemajoriteten och när dessa företag handlar stick i stäv mot samhällets intressen. Det är naturligtvis utomordentligt viktigt att ett företag som huvudsakligen ägs av staten tar sitt samhällsansvar och prövar sina beslut mot samhällets sysselsättnings- och regionalpolitiska och andra värderingar. Det är också viktigt att ett bryggeriföretag som i huvudsak ägs av staten driver den alkoholpolitik som regering och riksdag lagt fast. De möjligheter som står till buds är antingen att staten går in via bolagsstämma och representation i styrelsen eller att staten övertar hela aktieposten. I propositionen 1975:7 heter det att inträde från statens sida i denna bransch borde kunna minska osäkerheten och skapa bättre grund för planering och därmed långsiktig effektivitet i branschen. Det innebär att man har räknat med att staten skulle styra utvecklingen. Det heter vidare: Om staten i egenskap av majoritetsägare i beslutar genomföra något som konstateras vara oförenligt med avtalet äger PRIBO även tidigare påkalla inlösen av PRlBO:s aktier i . Man förutser alltså att staten kan hamna i den situationen att man har speciella samhällsekonomiska intressen som man vill tillvarata. Då har staten möjlighet att inlösa PRIBO:s aktier i . Den möjligheten står således också regeringen till buds. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av statens engagemang i AB Bryggerier samt att regeringen tar ansvar för Nord-Malts framtid antingen genom att via de kanaler som står till buds begära en omprövning av beslutet om byggande av nytt mälteri eller genom att medverka till exportmöjligheter av malt eller på annat sätt.