ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102610 · 1978-01-19 00:00:00 — av och om psykologiska konsultinsatser vid arbetsförmedlingarna Innehållet i bil. 15 till budgetpropositionen 1977/78:100 kännetecknas av talet om arbetet för jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet. 1 flera avsnitt betonas att en viktig uppgift är att bryta könsuppdelningen av arbetsmarknaden. Föredragande statsrådet konstaterar att trots omfattande informationsinsatser från bl. a. arbetsmarknadsmyndigheterna väljer såväl män som kvinnor fortfarande i stor utsträckning yrke och yrkesutbildning på ett könsmässigt traditionellt sätt. Vid de försök som företagis i t. ex. län har särskilda förmedlings- och informationsåtgärder vidtagits för att stimulera kvinnor till att utbildas och anställas i traditionellt manliga yrken. Erfarenheterna från detta försök visar att satsningen var riktig. I AMS anslagsframställning under programmet Arbetsmarknadsinformation påtalas att väl utprövade psykologiska konsultformer fyller angelägna behov vid de förberedande åtgärderna i platsförmedlingen. Psykologinsatserna bedöms av länsarbetsnämnderna vara viktiga för vissa nytillträdande, t. ex. ungdomar och kvinnor samt sökande med arbetshandikapp. AMS beräknar en uppräkning av medelsbehovet för dessa insatser med 7,1 milj. kr. Föredragande statsrådet tillstyrker en höjning med endast 2,2 milj. kr. för pris- och löneomräkning. Detta innebär att verksamheten under nästa budgetår kan få en oförändrad volym i förhållande till innevarande budgetår. Vad som inte beaktats är att anslaget för psykologiska konsultinsatser , trots AMS äskanden, behållits oförändrat, vilket innebär att arbetsförmedlingarnas service i denna del åsamkats en standardförsämring. Psykologiska konsultinsatser är ett värdefullt hjälpmedel i arbetsförmedlingarnas ansträngningar att bereda lämpligt arbete år de arbetslösa. De bästa resultaten uppnås när arbetsförmedlare och psykolog tillsammans med den arbetssökande genom t.ex. anlagsundersökning kartlägger den sökandes förutsättningar för att finna lösningar på arbetsvals- och utbildningsproblem. För speciellt de arbetsförmedlare som arbetade som s. k. kvinnoförmedlare med uppgift att särskilt ägna sig åt kvinnliga arbetssökande, var psykologiska konsultinsatser det bästa instrumentet att hjälpa kvinnorna till utbildning eller arbete som passade dem och att välja detta på grund av egna förutsättningar och inte på grund av kön. De kvinnor som varit hemarbetande och sedan kommer till arbetsförmedlingen i syfte att söka sig in på arbetsmarknaden efterfrågar som regel de traditionella kvinnojobben och är i början negativa till förslag om arbete i industri, verkstadsmekanisk utbildning eller liknande. Efter psykologiska konsultinsatser i form av bl. a. anlagsundersökning har den arbetssökande kvinnan ofta fått självförtroende i vetskap om att hon kan klara ett arbete som t. ex. svarvare. På så sätt vidgas arbetsmarknaden och möjligheterna till arbete för henne. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att ytterligare 4,9 milj. kr. anvisas till psykologiska konsultinsatser vid arbetsförmedlingarna genom omfördelning inom ramen för programmet Arbetsmarknadsinformation.
mot · G102614 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om redovisning av fackföreningsavgift i samband med utbetalning av lön enligt statlig lönegaranti Fackföreningarna har i allt större utsträckning överenskommelser med arbetsgivaren att denne från lönen drar och redovisar fackföreningsavgiften. När ett foretag går i konkurs övertas utbetalningarna av den statliga lönegarantin och bevakning utförs av konkursförvaltare hos . Trots att fullmakter och bevakning på fackföreningsavgiften översänts till , anser det ej vara en uppgift för den att handlägga dessa avdrag. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anmoda regeringen att ta sådant initiativ att länsstyrelserna åläggs att redovisa fackföreningsavgifterna till resp. fackförening i samband med utbetalning av lön enligt statlig lönegaranti i de fall denna skyldighet är reglerad i kollektivavtal för det företag utbetalningen avser. () ()
mot · G102616 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om statligt stöd till viss fritidsbebyggelse I motionen 1976/77:167 aktualiserades efterfrågan på fritidsaktiviteter och möjligheterna att inom landet tillgodose denna efterfrågan genom en utredning om lånestöd och räntebidrag för ny- och ombyggnad av turistanläggningar i de s. k. skogslänen. Det hette bl. a. i motionen: En satsning i skogslänen på turistanläggningar med stugbyar, lägenheter eller rum för uthyrning skulle ge områden med sysselsättningssvårigheter flera arbetstillfällen. (NU 1976/77:44) pekade på det angelägna i att alla möjligheter att bredda turismen i tas till vara. påtalades de uppgifter som lagts på beredningen för planering och samordning av de statliga insatserna för rekreation och turism. Med hänsyn härtill avstyrktes motionen, som sedan avslogs av . I skrivelse från i , ställd till industridepartementet, begärs . som anslag till försöksverksamhet med bidrag till nybyggnad av fritidshus för uthyrning och att medlen får disponeras av kommun. redovisar att turistnäringen inom kommunen är expansiv och att stort efterfrågeöverskott på uthyrningsstugor finns. Sedan motionen 1976/77:167 skrevs har ingenting hänt som är positivt i sysselsättningsavseende. Tvärtom, de som arbetar i turistnäringen eller inom jord och skog har oftast säsongarbeten, och arbetstillfällena har inte blivit flera . Sysselsättningen minskar ju i hela länet; detta gäller i hög grad även byggarbetsmarknaden. För att vinna erfarenhet av ett uppslag som aktualiserats såväl i den nämnda motionen som i skrivelse, nämligen främjande av turism och stimulerande av sysselsättning, hemställer vi att hos regeringen begär förslag om att och församlingar av kommun samt av kommun får utgöra geografiskt område för en försöksverksamhet med ekonomiskt stöd till såväl upprustning som nybyggnad av fritidshus för uthyrning. () () () () () ()
mot · G102619 · 1978-01-19 00:00:00 — 1977/78 619-630 om åtgärder mot spekulation vid köp och försäljning av industrilokaler För att motverka spekulation vid köp och försäljning av hyresfastigheter tillkom lagen om förvärv av hyresfastighet m. m. (1975:1132). I motion till årets riksdag har den socialdemokratiska gruppen i civilutskottet krävt en utvidgning av lagens tillämpningsområde till att omfatta hela landet. Spekulation i samband med fastighetsaffarer kan spåras även när det gäller köp och försäljning av industrilokaler, främst s. k. industrihotell. Man kan konstatera att personer, vilkas lämplighet som fastighetsägare ifrågasatts av bl. a. kommuns fastighetskontor, tillägnar sig allt fler industrilokaler på olika håll i landet. kommun har reagerat mot detta och efterlyst åtgärder i syfte att förhindra möjligheterna till spekulation även i denna del av fastighetsbeståndet. Vi anser att riksdag och regering omgående bör utreda denna fråga, i syfte att åstadkomma en lagstiftning på området som effektivt sätter stopp för möjligheterna till spekulation i samband med köp och försäljning av industrilokaler. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande åtgärder mot spekulation vid köp och försäljning av industrilokaler. AXEL () () 1 1977/78.
mot · G102623 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om uppvärmningen av bostadshus Användningen av elektrisk kraft för bostadsuppvärmning har ökat starkt . I den utsträckning den produceras i värmekraftverk innebär detta betydande energiförluster. Den värmeenergi som åtgår för att producera den elektriska kraften är betydligt större än den värmeenergi som kommer till nytta i bostäderna. Det är därför angeläget att så långt som möjligt begränsa eluppvärmningen av bostäder. Frågan om förbud mot direktverkande el i bostadsområden som kan blir föremål för fjärrvärmeanslutning är f. n. föremål för beredning. Även i andra områden är dock eluppvärmning en olämplig framtidslösning. Det är viktigt att skapa förutsättningar för att bostäder i glesbygd och mindre tätorter skall kunna uppvärmas genom nya energikällor som solenergi, vindkraft, ytjordvärme eller biomassa. Detta förutsätter dock att det finns installerade system för värmedistribution. Att i efterhand installera t. ex. ett vattenburet system i en bostad byggd för direktverkande elvärme är dock mycket kostsamt. Det är därför angeläget att nya fastigheter, även i områden som inte kan bli aktuella för fjärrvärme, redan från början utrustas med system för värmedistribution, antingen genom vatten eller luftkanaler. För att detta skall komma till stånd bör ett obligatorium införas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag om obligatorisk installation av system för värmedistribution genom vatten eller luftkanaler för all nybyggnation, oavsett lokalisering. () ()
mot · G102624 · 1978-01-19 00:00:00 — av Per och i om åtgärder för ett ökat bostadsbyggande Detaljplanering enligt byggnadslagstiftningen torde i många kommuner släpa efter på ett sådant sätt att det är en hämsko för bostadsbyggandet. Detta kan i sin tur bero på bristande kommunala initiativ eller resurser men också på att konflikter uppstått i samrådet med de statliga myndigheterna, t. ex. när det gäller deras bevakning av riksintressen i den fysiska riksplaneringen. Regeringen bör därför mot bakgrund av samlade uppgifter om planlägets relation till de kommunala bostadsbyggnadsprogrammen överväga åtgärder och lämna de förslag som kan behövas för att inte brister i planläggningen för vilken staten har ett ansvar skall hindra ett önskat bostadsbyggande. Därmed skulle också indirekt klargöras i vilken mån brister finns inom kommunernas ansvarsområde. att som sin mening ger regeringen till känna att överväganden och förslag bör initieras för att förebygga att brister i planläggningen enligt byggnadslagstiftningen hämmar ett ökat bostadsbyggande. PER () HANS ()
mot · G102625 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om avvecklingen av skogsfångsservitut 1 fastighetsbildningslagen finns bestämmelser som i vissa fall medger att skogsfångs- och betesservitut avvecklas. Dessa bestämmelser trädde i kraft och hade föregåtts av ett mångårigt utredningsarbete. Anledningen till att bestämmelserna infördes var att dessa former av servitut ansågs medföra olägenheter för en modernt bedriven skogsvård. En annan nackdel med skogsservituten var att de ansågs försvåra möjligheterna att genomföra fastighetsrättsliga omregleringar i skogsmarkerna. som olägenheterna med skogsservituten med tiden blivit alltmer framträdande hade behovet av servituten efter hand minskat. Många av de servitutsberättigade fastigheterna brukades inte längre på ett sådant sätt att servituten var motiverade med hänsyn till jordbrukets behov. I andra fall hade genom lantbruksnämndernas verksamhet jordbruksfastigheter av detta slag tillförts skogsmark i tillräcklig omfattning för att täcka de egna virkesbehoven. Skogsfångsservitut får upphävas efter beslut vid fastighetsbildningsförrättning i varje särskilt fall. Självfallet får emellertid inte avvecklingen medföra att den servitutsberättigade jordbruksfastigheten försämras på ett oacceptabelt sätt. Bestämmelserna innebär därför att servitutet i sådant fall inte får upphävas med mindre fastigheten tillförs skogsmark som kompensation för förlusten av rättigheten. När möjlighet öppnades till en avveckling av skogsfångsservituten var avsikten att ägarna av de servitutsberättigade fastigheterna skulle garanteras en rättvis ekonomisk ersättning när servitutet upphör. Det har på olika sätt kommit till uttryck att det råder missnöje med tillämpningen av bestämmelserna. Om det förhåller sig så att avvecklingsförfarandet i praktiken inte fungerar som det var avsett, bör detta förhållande rättas till. Vi anser därför att bör ta initiativ till en undersökning av hur bestämmelserna i fastighetsbildningslagen tillämpas och det faktiska resultatet av principerna för beräkning av kontantersättningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär undersökning av hur bestämmelserna i fastighetsbildningslagen om avveckling av skogsfångsservitut tillämpas. () ()
mot · G102626 · 1978-01-19 00:00:00 — om förbud mot heltäckningsmattor i offentliga lokaler har det blivit allt vanligare att använda sig av heltäckande mattor i offentliga lokaler och i skolbyggnader. Antalet människor i vårt land som lider av allergi har ökat . Av dagens skolbarn lider av allergier av olika slag. En stor del av dessa barn har under sin uppväxt förvärvat överkänslighet för bland annat husdamm, djurepitel, mögelsporer och frömjöl. Fortsatt och upprepad kontakt med sådana ämnen ger symptom på t. ex. astma och allergiska ögonoch näsbesvär. Ett väsentligt led i förebyggande och behandling av allergiska sjukdomar är att avlägsna allergiframkallande ämnen ur den närmaste omgivningen - hem - skola - arbetsmiljö. Heltäckningsmattor innehåller efter en tids användning stora mängder damm, djurhår, mögel och även frömjöl. Inte ens med speciell rengöringsapparatur går dessa mattor att rengöra ordentligt. Partiklarna virvlas upp vid rörelse i rummet och luftens halt av damm i en lokal med heltäckningsmatta blir högre än om slät golvbeläggning används. Heltäckningsmattor är därför olämpliga i offentliga miljöer, som t. ex. skolor, då de av ovan nämnda skäl kan anses utgöra en risk för den stora gruppen allergiska barn. Då det inte råder någon som helst tvekan om förekomsten av allergiframkallande ämnen i heltäckande mattor efter en tids användning borde man besluta om ett förbud mot heltäckningsmattor i alla offentliga lokaler som byggs eller byggs om, samt att sådana mattor successivt byts ut vid reparation av offentliga lokaler. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att beslutar om ett förbud mot heltäckningsmattor i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G102627 · 1978-01-19 00:00:00 — om förtur för lokalbefolkningen vid ägarbyte av fastigheter i fiskelägen Ett svårt problem i de bohusländska kustsamhällena är det faktum att icke bofasta köper upp hus i samhällenas äldre, centrala delar. Den bofasta befolkningen kan inte vara med och konkurrera om de befintliga husen i ett fiskeläge p. g. a. de mycket höga priser s. k. sommargäster är beredda att betala. Detta leder till att unga familjer som önskar bo kvar på en ort tvingas bygga nytt utanför det ursprungliga samhället. Det betyder att de äldre, genuina delarna av ett fiskeläge ligger döda, medan den bofasta befolkningen får sämre service eftersom affärer o. d. ligger kvar i de äldre delarna. Inte minst från kulturhistorisk synpunkt är den nuvarande utvecklingen olycklig. Lokalbefolkningen har reagerat mycket starkt mot vad som håller på att ske. Frågan är den mest diskuterade på t. ex. Bohusläns skärgårdsråds möten. Det är angeläget att frågan utreds och att regeringen framlägger ett förslag för som är väl ägnat att hejda de bohusländska fiskelägenas förstörelse. Med stöd av vad anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om hur de bofasta skall få förtur vid ägarbyte av fastigheter i fiskelägen. () ()
mot · G102628 · 1978-01-19 00:00:00 — av i och i med anledning av propositionen 1977/78:76 med energisparplan för befintlig bebyggelse Det statliga stödet till energihushållning i byggnader regleras av flera olika författningar. Enligt energisparförordningen (SFS 1977:332) utgår bidrag, lån och räntebidrag för vissa energibesparande åtgärder i befintliga bostadshus. Även åtgärder i bostäder som är knutna till skolor och kursgårdar kan få stöd enligt denna förordning. Kungörelsen om statligt stöd till energihushållning i allmänna samlingslokaler (SFS 1976:794) omfattar bidrag och lån dels till allmänna samlingslokaler, dels till vissa kyrkolokaler. Till kommunala och landstingskommunal byggnader utgår bidrag enligt förordningen SFS 1977:346. Denna förordning ger också möjlighet till bidrag för energibesparande åtgärder i byggnader som tillhör ideella organisationer och som används som folkhögskolor eller kursgårdar. Vidare utgår statliga bidrag till åtgärder inom näringslivets byggnader (SFS 1977:388) och till trädgårdsföretags byggnader (SFS 1974:250). I proposition 1977/78:76, Energiplan för befintlig bebyggelse, föreslås åtgärder för att kraftigt minska energiförbrukningen i befintlig bebyggelse. Förslaget bygger på ett omfattande underlag, vilket visar att det är praktiskt möjligt att minska energiförbrukningen radikalt. Enligt gällande bestämmelser är kyrkor och andra kyrkliga samlingslokaler de enda typer av kyrkliga byggnader som kan erhålla statliga bidrag för energibesparande åtgärder. Andra byggnader i anslutning till en kyrka, t. ex. byggnad för pastorsexpedition eller ekonomibyggnad på kyrkogård, är inte bidragsberättigade. Med hänvisning till det framförda hemställer vi, att uttalar att även byggnader i anslutning till kyrka införes i regelsystemet för energibesparande åtgärder. HANS () i . () i
mot · G102629 · 1978-01-19 00:00:00 — om statsbidraget till drift och underhåll av enskilda vägar Förutsättningen för att enskilda vägar skall erhålla statsbidrag till drift och underhåll är att vägen håller en godtagbar standard. Kraven påtandard ökar. Ofta förekommer även på enskilda vägar betydande genomfartstrafik. Skolskjutsar och i vissa fall linjebussar fordrar högre vägkvalitet. Detta medför att enskilda vägar i många fall måste byggas om, varvid rätning av kurvor, ökat antal mötesplatser och delvis ny vägsträckning erfordras. I nuvarande författning, Svensk Författningssamlig 1952 nr 793 angående statsbidrag till byggande av enskild väg, angivs att i kostnaderna förbyggande av väg inräknas ej marklösen eller ersättning för skada eller intrång, som orsakas av företagets utförande. Då kostnaderna för marklösen, skada och intrång i vissa fall kan bli mycket betungande för vägdelägarna anser vi det rimligt att dessa kostnader inräknas i underlaget för statsbidrag och att författningen ändras i enlighet härmed. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att med instämmande i motionens syfte ge regeringen till känna vad i motionen anförts om statsbidrag till drift och underhåll av enskilda vägar. () ()
mot · G102632 · 1978-01-19 00:00:00 — Motion 1977/78:632 av om ökad konsumtion av vegetabiliskt protein Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:631 hemställer jag att - bl. a. såsom ett led i strävan att medverka till en ny ekonomisk världsordning - hos regeringen begär förslag, syftande till ändrade kostvanor i och bättre utnyttjande av den svenska åkerjorden för produktion av vegetabiliskt protein och omfattande bl. a. information till medborgarna om värdet av ökad konsumtion av vegetabiliskt protein och minskad konsumtion av animaliskt protein, enligt vad som föreslagits i motionen 1977/78:631.
mot · G102633 · 1978-01-19 00:00:00 — Motion 1977/78:633 av om ökat stöd åt odling av proteinrika vegetabilier Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:631 hemställer jag att - bl. a. såsom ett led i strävan att medverka till en ny ekonomisk världsordning - hos regeringen begär förslag syftande till ändrade kostvanor i och bättre utnyttjande av den svenska åkerjorden för produktion av vegetabiliskt protein och omfattande bl. a. ändrad inriktning av de statliga livsmedelssubventionerna genom ökat stöd åt odling av proteinrika vegetabilier och minskat stöd åt fläskproduktion o. d., enligt vad som föreslagits i motionen 1977/78:631.
mot · G102634 · 1978-01-19 00:00:00 — Motion 1977/78:634 av om stöd åt energisnåla samfärdsmedel, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:631 hemställer jag att enligt vad som föreslagits i motionen 1977/78:631 såsom ett led i strävan att medverka till en ny ekonomisk världsordning - hos regeringen begär förslag syftande till minskad oljeförbrukning inom samfärdsel med mellan en tredjedel och hälften och omfattande bl. 1. stöd åt kanal-, insjö- och kustsjöfart via skattemedel och åt kanal- och insjöfarten särskilt genom utjämning av avgifter mellan sådana transportsträckor och kustsjöfartens, 2. begränsning av hastigheten vid landsvägskörning / tim. med höjning . främst på vissa vägar i , 3. sänkning av biljettpriset med en tredjedel på 2:a klass järnvägsresor (bussresor där järnväg ej finns.)
mot · G102635 · 1978-01-19 00:00:00 — om skatt på flygbensin, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:631 hemställer jag att i enlighet med vad som anförts i motionen 1977/ 78:631 - såsom ett led i strävan att medverka till en ny ekonomisk världsordning - hos regeringen begär förslag syftande till minskad oljeförbrukning inom samfärdsel med mellan en tredjedel och hälften och omfattande bl. 1. begränsning av inrikes flygtransporter genom skattebeläggning av flygbensin för sådana transporter av alla slag, 2. uppmuntran till övergång till mindre råvaru- och drivmedelskrävande bilar genom starkt progressiv fordonsskatt baserad på bl. a. fordonsvikt, storlek och motorstyrka, 3. begränsning av körning med nöjesbåtar genom starkt progressiv båtskatt baserad på bl. a. båtvikt, storlek och motorstyrka.
mot · G102636 · 1978-01-19 00:00:00 — Motion 1977/78:636 av om åtgärder för att främja användningen av torv som bränsle Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:631 hemställer jag att i enlighet med vad som anförts i motionen 1977/ 78:631 - såsom ett led i strävan att medverka till en ny ekonomisk världsordning - hos regeringen begär förslag syftande till snabbare begränsning av oljeförbrukningen för produktion av värme och el genom stor satsning på torv de närmaste två å tre årtiondena i avvaktan på att självförnyande energikällor kan svara för övervägande delen av vår energiförsörjning, omfattande bl. 1. snabbinventering av våra torvmossar, 2. statsstöd till utveckling av torvbearbetningsmaskiner eller till licenstillverkning av t. ex. ryska och finska sådana, 3. utveckling av speciell industristruktur för torvens brytning, pressning, transport, eldning, kemisk omvandling m. m. och 4. högre statsstöd för övergång till torvbaserad värme- och elframställning.
mot · G102637 · 1978-01-19 00:00:00 — Motion 1977/78:637 av om energisparande åtgärder i bostadshus Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:631 hemställer jag att i enlighet med vad som anförts i motionen 1977/ 78:631 - såsom ett led i strävan att medverka till en ny ekonomisk världsordning - hos regeringen begär förslag syftande till avsevärt minskad förbrukning av olja och rent dricksvatten inom hushåll o. d. och omfattande bl. 1. obligatorisk övergång till individuell debitering per hushåll o. d. för förbrukning av rumsvärme, varmvatten, källvatten och el, 2. obligatorisk solfångaruppvärmning av lokaler och varmvatten i all nybyggnation av bostäder och motsvarande samt behov av eventuell kompletteringsvärme obligatoriskt täckt via inhemskt, fast bränsle, 3. obligatorisk spjällregulator vid alla oljeeldningspannor och statligt kostnadsbidrag till kommunerna för kontroll av dessas installation och funktion via och 4. obligatorisk mulltoalett från i all nybyggnation och vid all totalrenovering av äldre bostäder och liknande.
mot · G102639 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om kompensation till kommuner och landsting för mervärdeskatt Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:638 föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag om kompensation till kommuner och landsting för erlagd mervärdeskatt i enlighet med vad som anförts i motionen 1977/ (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102640 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om befrielse för kommuner och landsting från skyldigheten att erlägga allmän arbetsgivaravgift Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:638 föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag om befrielse för kommuner och landsting från skyldighet att erlägga allmän arbetsgivaravgift i enlighet med vad som anförts i motionen 1977/78:638. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)