mot · G1021640 · 1978-01-25 00:00:00 — Enligt regeringens förteckning över propositioner till aviseras en proposition om exportkreditfinansiering till . Med hänsyn härtill avstår vi nu från att föra fram något yrkande men vill framhålla angelägenheten av att regeringen kommer med förslag som innebär förbättringar i de svenska exportörernas konkurrensssituation. En betydande del - - av industrins investeringar har utgjorts av investeringarna inom de statsägda företagen. De ekonomiska problem som alla stål-, skogs- och gruvföretag drabbats av har slagit särskilt hårt mot Statsföretagsgruppen, eftersom den typen av verksamhet utgör en förhållandevis stor andel av gruppens totala verksamhet. Mot den bakgrunden får man räkna med att de finansiella resurserna inom kommer att bli väsentligt reducerade. Man kan utgå från att detta även kommer att påverka investeringsprogrammet inom företagsgruppen. Därför måste särskilda åtgärder vidtas för att öka investeringarna i de statliga företagen. Dessa företag måste spela en mera aktiv näringspolitisk roll. Vi vänder oss bestämt mot talet om att investeringarna i dessa företag ligger för högt. I stället måste man från statsmakternas sida påverka de statliga företagen att öka investeringarna. Den möjligheten utnyttjades under den socialdemokratiska regeringsperioden. Mot den bakgrunden bör en särskild inventering göras av investeringsprojekt i de statliga företagen som snabbt kan komma till stånd. Det finns betydande investeringsprojekt som bör komma i gång men där f. n. bristen på kapital lett till att projekten nu fördröjs i avvaktan på besked från regeringen. Det gäller bl. a. utbyggnaden av inom och det gäller arbeten inom av utvecklings- och miljökaraktär, vilka kan tidigareläggas och på det sättet ge sysselsättning åt ett stort antal personer. bör uppdra åt regeringen att framlägga förslag om ett program för en kraftigt ökad investeringsverksamhet i de statliga företagen. Av stor betydelse för de framtida möjligheterna att bibehålla sysselsättningen på en acceptabel nivå vid de statliga varven är möjligheten att komplettera fartygsproduktionen med annan alternativ produktion. Den s. k. Analysgruppen föreslog att en fond med 100 milj. kr. skulle avsättas för projektering av alternativ verksamhet. Regeringen föreslog emellertid i varvspropositionen att endast 35 milj. kr. skulle avsättas i ett första steg. I den socialdemokratiska partimotionen yrkades att Analysgruppens förslag om 100 milj. kr. för alternativ produktion skulle godtas. godkände sedermera regeringens förslag. Därefter har AB Svenska Varv inkommit till regeringen med en begäran om att avsätta 250 milj. kr. för utvecklande av alternativ produktion. Det gäller bl. a. utvecklande av flytande fabriker för metanol och ammoniak. Härutöver kan även vissa projekt inom naturgasområdet aktualiseras. Enligt vår mening är det angeläget att möjligheterna att snabbt utveckla alternativ produktion tillvaratas i väsentligt större utsträckning än . Det kan inte gärna vara rimligt att regeringen avdelar endast 35 milj. kr. för den framtidsinriktade verksamheten av de mångmiljardbelopp som totalt satsas på varven. Förslag om en väsentlig höjning av dessa resurser är nödvändiga. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat sin avsikt att återkomma med sina förslag angående åtgärder för vissa statliga företag. Med hänsyn till vårt krav om förslag om väsentligt utökade investeringar inom de statsägda företagen harvi i vårt alternativ reserverat ytterligare 700 milj. kr. utöver vad regeringen beräknat för sina aviserade förslag, vilka vi utgår från beaktats under anslaget Oförutsedda utgifter. När företagen kraftigt ökar sina investeringar och ökar forsknings- och utvecklingsarbetet kommer detta självfallet att ställa starkt ökade krav på företagens kapitalförsörjning. En första grundläggande svårighet uppstår här på grund av den allmänna inriktning som regeringen gett den ekonomiska politiken. Genom de utomordentligt stora budgetunderskotten har kravet på en återhållsamhet på det kreditpolitiska området blivit oproportionerligt stort. Följden blir mycket hårda begränsningar av lånemöjligheterna inom det ordinarie kreditväsendet. Problemet kan emellertid inte enbart lösas genom bättre tillgång av normala bankkrediter. Ofta kommer beloppen att vara mycket stora, och enskilda projekt kan också vara förenade med ett inte obetydligt risktagande. Investeringsbankens uppgift är att tillgodose den typen av behov. Mot den bakgrunden är det angeläget att Investeringsbankens möjligheter att öka utlåningen inkl. ett ökat risktagande kommer till stånd. Inte minst de betydande kursförluster som uppstått på bankens utländska upplåning genom devalveringarna har drabbat banken på ett sådant sätt att detta kan medverka till att minska bankens möjligheter till engagemang i projekt med en viss risk. Detta skulle i så fall vara en utomordentligt olycklig Mot den bakgrunden upprepar vi vårt tidigare förslag om en förstärkning av Investeringsbankens eget kapital med 500 milj. kr. Medel bör anvisas på tilläggsbudget II för innevarande budgetår. Behovet av risktagande eget kapital är inom många företag alltmer framträdande. Möjligheterna att på den normala aktiemarknaden göra nyemissioner är begränsade. Mot denna bakgrund finns det anledning att vidta särskilda åtgärder för att förstärka företagens försörjning med eget kapital. Styrelsen för har i en framställning till regeringen begärt att få öka sina möjligheter att köpa och delta i nyemissioner av aktier för ytterligare 750 milj. kr. bereds frågan i ekonomidepartementet. Enligt vår uppfattning är det utomordentligt angeläget med ett snabbt beslut i denna fråga. Fjärde fondstyrelsens begäran om ytterligare medel bör därför utan ytterligare dröjsmål tillgodoses. har socialdemokratin i samförstånd med krävt inrättandet av en särskild strukturfond för att förbättra företagens försörjning med risktagande kapital och göra det möjligt att finansiera nya framtidsinriktade satsningar. Utvecklingen i vårt land har sedan detta förslag första gången lades fram understrukit behovet av en sådan fond. Dagens ekonomiska situation och kravet att återställa balansen i vår ekonomi ställer än större krav på investeringsinsatser av denna typ. Vi upprepar därför ånyo vårt krav om inrättandet av en strukturfond. Strukturfonden måste nu emellertid ges betydligt större finansiella resurser än som var aktuellt . Vi framhöll då att det i många branscher och företag krävs insatser med stora belopp, ofta under risktagande och med ovissa möjligheter till återbetalning och avkastning . Många projekt kan vara angelägna från samhällsekonomisk synpunkt men först i ett längre perspektiv företagsekonomiskt räntabla. Är de dessutom förenade med ett inte obetydligt risktagande, torde projekten inte komma till stånd utan samhällets medverkan. Inte minst med hänsyn till de stora samhällsekonomiska merkostnader och den kapitalförstöring som kan bli följden av oplanerade företagsnedläggningar är det angeläget att instrument skapas som gör det möjligt att göra samhällsekonomiska avvägningar. I många fall torde det också finnas en tveksamhet hos företagsledningarna till större investeringsprojekt med hänsyn till det aktuella kapacitetsläget. Detta är också ett exempel på ett fall då strukturfonden bör kunna gå in och ta en betydande del av riskerna. Det stora ekonomiska risktagande denna typ av engagemang innebär medför att det i gengäld är naturligt för fonden att kräva ett betydande inflytande, så att åtgärderna kan planeras på ett riktigt sätt utifrån samhällsekonomiska utgångspunkter. Fondens syfte skall sålunda vara att svara för en nödvändig samhällsfinansiering av sådana projekt inom grupper av företag eller inom enstaka foretag som syftar till att lägga grunden för en nödvändig framtida branschstruktur med utvecklingsdugliga och framtidsinriktade förtag. Finansieringen bör avse de investeringar som är förenade med detta. Fonden bör inte inskränkas till att enbart användas för investeringar i anläggningstillgångar utan även för stora koncentrerade insatser på utvecklings- och marknadssidan. Fondens verksamhet bör även få stor betydelse för finansiering av investeringar i mindre och medelstora företag, vilka befinner sig i en snabb expansion och därför har ett betydande behov av riskkapital. För att fonden på ett effektivt sätt skall fungera som ett av medlen inom ramen för en samordnad aktiv näringspolitik bör i dess styrelse finnas representanter för såväl löntagarnas och näringslivets organisationer som statliga myndigheter. Med hänsyn lill den föreslagna finansieringen av fonden och det starka intresse och ansvar för den näringspolitiska utvecklingen som löntagarorganisationerna visar anser vi att de bör tilldelas ett avgörande inflytande i fondens styrelse. Av styrelsens tio ledamöter bör löntagarorganisationerna utse sex, näringslivsorganisationerna två och staten två. I många företag har man reviderat ner investeringsplanerna. I stor utsträckning torde detta betingas av bristande tillgång på riskkapital. I andra fall kan orsaken, som tidigare nämnts, vara det aktuella kapacitetsläget. En sådan nedrevidering av investeringsplanerna framstår både och i ett mer långsiktigt perspektiv som olycklig för vår samhällsekonomi. En viktig uppgift för fonden blir därför att medverka i finansieringen av sådana uppskjutna projekt. Löntagarna har fått en alltmer ökad insyn i företagens långsiktiga planering. är det ett starkt löntagarintresse att företagens investeringsverksamhet utökas. Genom ett nära samspel mellan strukturfonden, företagsledningarna och de anställda i företagen skapas såväl förutsättningar för som vilja till en expansion, vilken i det aktuella läget framstår som nödvändig. Strukturfonden bor kunna tillföra medel utan att några formella krav på säkerheter uppställs. Även i normala fall bör förräntningskraven kunna ställas ganska lågt och för helt kunna efterges, om de samhällsekonomiska motiven är starka. Däremot är det naturligt att kräva ett inflytande som villkor för kapitaltillskottet. Olika former för fondens kapitaltillskott bör vara tänkbara. Såväl aktieteckning genom nyemission som konvertibla skuldebrev eller motsvarande bör kunna vara aktuella. Vilken lösning eller kombination av åtgärder som väljs bör avgöras från fall till fall. 1 vissa fall kan det vara lämpligt att strukturfondens insatser kombineras med tillskott av direkt lånat kapital från t. ex. Investeringsbanken. De direkta insatserna i statliga företag, bl. a. varven och stålindustrin, bör göras i annan ordning. Strukturfonden är inte ett alternativ till dessa satsningar utan ett komplement till dessa. Det är angeläget att understryka detta inte minst med hänsyn till de missvisande framställningar, som gjorts, t. ex. vid jämförelser med regeringens näringspolitik. Enligt vår uppfattning bör inrättandet av en strukturfond ge väsentliga möjligheter till en starkt förbättrad investeringsverksamhet. En strukturfond bör därför inrättas fr. o. m. och ges en omslutning av första året. Strukturfonden bör läggas vid sidan av statsbudgeten och bör ges möjligheten att med statliga garantier gå ut på de internationella lånemarknaderna för att finansiera sin verksamhet. Den bör också av budgetmedel tillföras ett kapital om . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att godkänner de riktlinjer för näringspolitiken som förordats i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga styrelserepresentanter i vissa företag, 3. att till : Utredningar (industridepartementet) /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 5 milj. kr. förhöjt reservationsanslag av , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett utvecklingsbolag på bilområdet, 5. att till Utvecklingsbolag för transportsystem m. m. för /79 under femtonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statens inflytande i databolaget, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om databolagets produktionsinriktning, 8. att till exportråd () för /79 anvisar ett i förhållande til! regeringens förslag med 3 milj. kr. förhöjt reservationsanslag av , 9. att hos regeringen begär skyndsamt förslag om en kraftigt ökad investeringsverksamhet i de statliga företagen, 10. att till Teckning av aktier i på tilläggsbudget II för /78 anvisar ett investeringsanslag av , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fjärde AP-fondens möjligheter att köpa och delta i nyemissioner av aktier, 12. att beslutar inrätta en strukturfond fr. o. m. 1978 i enlighet med i motionen angivna riktlinjer, 13. att till Strukturfonden för /79 under femtonde huvudtiteln anvisar ett investeringsanslag av 2 . () () () HANS () () () () () () () () () () GOTAB 57426 Slockholm 1978