mot · G1021810 · 1978-03-28 00:00:00 — Motion 1977/78:1810 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:110 om energiforskning m. m. Osäkerheten om förutsättningarna för energipolitiken på är betydande. Kunskapsunderlaget är på flera punkter otillräckligt. Behovet av att skapa handlingsfrihet vid kommande beslut om den framtida energiförsörjningen framhålls bl. a. av . Det är nödvändigt att hålla flera olika vägar öppna och genom forskning och utveckling ta fram ny kunskap så att mera bindande energibeslut efter hand kan fattas utifrån bästa möjliga beslutsunderlag. På lång sikt kan större bidrag till energiförsörjningen tänkas såväl från olika former av förnyelsebara energikällor - solenergi, vattenkraft, vindkraft och biomassa - som från uran och kol. Det är enligt inte möjligt att på nuvarande kunskapsnivå ta definitiv ställning för eller emot något av dessa tre alternativ. Beslutsunderlaget bör förbättras innan mer långsiktiga val kan göras. Därför krävs ett fortsatt intensivt forsknings- och utvecklingsarbete beträffande inte bara nya energikällor sorn sol, vind och biomassa utan också beträffande nu använda energikällor, framför allt uran och kol. Det energipolitiska beslutet innefattade ett ambitiöst treårsprogram för forskning inom energiområdet. De resurser som lagts ner kan uppskattas till ca 415 milj. kr. Mer än en ljärdedel härav gällde forskning om s. k. alternativa energikällor. Ungefär hälften avsåg forskning om effektivare energianvändning. Detta forsknings- och utvecklingsprogram var när beslutet togs helt unikt internationellt sett genom sin mycket klara inriktning på nya energikällor och sparande. På grundval av erfarenheter och resultat från detta forskningsprogram har Delegationen för energiforskning arbetat fram ett förslag till nytt program för den närmaste treårsperioden. Det innebären tydligare inriktning på vissa av de nya energikällorna som enligt resultaten från den bedrivna forskningen visat sig mest lovande. Behovet av resurser okar i denna fas som också omfattar demonstration och fullskaleförsök. Regeringens proposition överensstämmer i sina huvuddrag med det förslag som den parlamentariskt sammansatta Delegationen för energiforskning lagt fram. Vi anser att såväl den resursnivå som den principiella inriktning som föreslagits för energiforskning är rimlig. vill vi understryka att - i synnerhet i den ekonomiska situation vårt land nu befinner sig i - dessa resurser måste utnyttjas så effektivt som En successiv utvärdering av pågående forsknings- och utvecklingsarbete är nödvändig för att styra inriktningen på bästa sätt. Självfallet bör samma kvalitetskrav som på annan samhällsstödd forsknings- och utvecklingsverksamhet ställas. Alla möjligheter till internationellt samarbete och utbyte av kunskap och erfarenheter bör tas till vara. Kommentarer till vissa delprogram När det gäller energianvändning för bebyggelse och för transporter och samfärdsel anser vi att föredragandens programbeskrivning saknar den nödvändiga helhetssynen på övergripande samhällsplanering. Insatser för energihushållning genom isolering i bebyggelsen räcker inte. Det krävs en sammanhållen planering av bebyggelsen och markanvändningen för att åstadkomma en hushållning med resurser - inkl. energi - och bevara miljövärden. Socialdemokraterna har tidigare i anslutning till regeringens proposition om energisparande i befintlig bebyggelse krävt en långsiktig plan för övergripande bebyggelseplanering i syfte att hushålla med energi och andra resurser. I fråga om forskning för energiproduktion finner vi det rimligt att satsningen på forskning och utveckling av nya energikällor koncentreras till vind, solvärme och biomassa utgående från erfarenheter vunna under den nu avslutade treårsperioden. Framför allt när det gäller forskning och utveckling av vindenergi är det angeläget att möjligheterna till internationellt samarbete utnyttjas. Det bör vara möjligt att uppföra åtminstone en av de föreslagna vindkraftprototyperna i samverkan med något annat land där förutsättningarna är likartade de svenska. Det delprogram som föreslås få störst resurser är forskning kring inhemska bränslen, dvs. främst biomassa och torv. Vi anser att en satsning i denna storleksordning är motiverad, inte minst mot bakgrund av stora oljeberoende och hotet om stigande priser och knapphet på olja. Forskningsinsatserna måste också innefatta hälso- och miljöeffekter av en eventuell produktion och förbränning av biomassa. Det är dock väsentligt att forskningsverksamheten organiseras så att personella och andra resurser utnyttjas på bästa sätt. Den förutsatta förändringen av AB Atomenergis inriktning verkar bristfälligt underbyggd. Vi vill starkt ifrågasätta om detta innebär ett effektivt utnyttjande av där tillgänglig kunskap och av de resurser som satsas på forskning kring biomassa m. m. Det torde finnas andra möjligheter att bedriva denna forskning och att utnyttja AB Atomenergi som bättre utnyttjar personella resurser och även tar hänsyn till regionala och näringspolitiska aspekter. Vi anser att regeringen snabbt, innan arbetet inleds, bör redovisa en genomarbetad plan för hur forskningen kring inhemska bränslen skall bedrivas och hur AB Atomenergi kan utnyttjas inom energiforskningsprogrammet. När det gäller forskning kring och vidareutveckling av nu använda energislag, t. ex. kärnkraft och kol, anser vi att ambitionen i det nu framlagda förslaget är alltför låg. framhåller som påpekades inledningsvis behovet av ett bättre kunskapsunderlag även om dessa energikällors framtida möjligheter. I fråga om kol bör möjligheterna till internationellt samarbete vara goda. Det är i detta sammanhang också väsentligt att aktivt arbeta för internationella överenskommelser om nödvändiga miljörestriktioner vid kolanvändning. Kolförbränning i andra länder kan leda till betydande miljöproblem för . Inte minst när det gäller kärnkraften är det viktigt att den kunskap som redan finns inom landet bibehålls och vidareutvecklas. Såväl forskning kring avancerade reaktorsystem som alternativa kärnbränslecyklar bör bedrivas. Något utvecklingsarbete kring breederreaktorer bör dock ej bedrivas i vårt land. Forskningen bör i första hand inriktas på att skapa underlag för att värdera resultaten av den mycket omfattande verksamhet som bedrivs utomlands; bl. a. är det viktigt att studera de reaktorer som i olika avseenden erbjuder större säkerhet än de nuvarande i fråga om risken för kärnvapenspridning. Den långsiktiga försörjningen med anrikningstjänster för det svenska kärnkraftsprogrammet bör även ses över. Det är oklart vad regeringens förslag till forskningssatsning inom kärnkraftsområdet innebär. Genom att ändra anslagsindelningen jämfört med energiforskningsdelegationen och dessutom skapa en särskild framtida gemensam forskningsreserv har man ganska effektivt lyckats dölja för allmänheten hur mycket man avser att satsa på kärnkraftsforskning . Detta bör ej accepteras av . Med utgångspunkt i förslaget från Delegationen för energiforskning på denna punkt anser vi att resurserna till delprogrammet Avancerad energiteknik bör förstärkas med 30 milj. kr. med lika fördelning på de tre åren. bör den reserv på 96 milj. kr. som avsatts för senare fördelning kunna minskas med motsvarande belopp. Det program för forskning och utveckling inom energiområdet som föreslås innebär en betydande satsning på teknisk utveckling. Det är angeläget att resultaten av detta arbete kan nyttiggöras i den svenska industrin. På vissa områden har utvecklingen hunnit så långt att tekniken kan vara mogen att prövas i praktiken. Det är därför angeläget att i forsknings- och utvecklingsarbetet tidigt etablera samarbete med de företag som kan komma i fråga för industriellt utnyttjande av ny teknik. Detta gäller också potentiella avnämare av energiteknik, bl. a. kommunerna som kan ha intresse både av nya energikällor och vidare utveckling av produktions- och distributionsteknik, t. ex. fjärrvärmeanläggningar. Det är angeläget att kommunernas möjligheter att finansiera kraftvärmeanläggningar förbättras. Möjligheterna att exportera energiteknik bör också tas till vara. En snabb översyn av vilka åtgärder som bör vidtas för att underlätta industriellt nyttiggörande av utvecklingsarbetet på energiområdet bör göras. Det skulle t. ex. kunna ske genom att särskilda utvecklingsbolag i samverkan mellan staten eller kommunerna och industrin och med deltagande av forskare bildades. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande överföringen av 30 milj. kr. från Reserv för oförutsedda behov till delprogrammet Avancerad energiteknik, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av övergripande planering för energihushållning i bebyggelsen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande organisationen av forskning kring inhemska bränslen och utnyttjandet av AB Atomenergi i energiforskningsprogrammet, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande nyttiggörande i näringslivet av utvecklingsarbetet på energiområdet. () () () () () () () HANS () () () () ()