mot · G102409 · 1978-01-17 00:00:00 — av m. fl. om behovet av resultatutjämning inom skogs- och lantbruk I all företagsverksamhet är det nödvändigt med en långsiktig ekonomisk planering. Behovet blir alltmer påtagligt med växande kostnader och växlande inkomstförhållanden . Det moderna skogs- och lantbruket utgör i detta avseende inget undantag från dessa allmänna krav på planering. Snarare är det så att lantbrukssektom utsätts för större variationer i inkomstavseende beroende på årsmånens växlingar. Med andra ord, väderleken kan spela en avgörande roll för det ekonomiska årsresultatet. Inom industrisektorn har länge funnits möjligheter att avsätta ej beskattade vinstmedel till fonder som sedan får användas för investering för vissa angivna ändamål , då de får utnyttjas utan att återföras till beskattning. Vidare kan vinstmedel avsättas till reservfonder som senare kan tas fram för beskattning. Inom skogsbruket har tillskapandet av skogskonto varit till nytta för att åstadkomma en inkomstutjämning mellan åren. Skogskontot kännetecknas emellertid av en stark begränsning, som gör det mindre lämpat att vara ett modernt företagskonto vid en långsiktig företagsekonomisk planering inom företaget. Någon parallell till reserv- eller investeringsfonder finns emellertid inte inom det enskilda jordoch skogsbruket. Behovet har påtalats i riksdagsmotioner, där krav har ställts på inrättandet av ett särskilt vinst- och förlustkonto för lantbruket. I och med övergång till bokföringsmässig redovisning inom lantbruket har i den skattepolitiska debatten ibland sagts att möjligheter därmed öppnats för en tillfredsställande vinst- och förlustutjämning mellan olika år. Erfarenheter visar emellertid att så inte är fallet. Situationen är också så olika mellan skilda företag beroende på produktionsinriktning, lageruppbyggnadsmöjligheter, mekaniseringsgrad, djurbeståndssammansättning och animalieproduktionens omfattning. Helt naturligt försöker vaije företagare med mellan åren varierande inkomster att planera så, att skatteprogressionen blir lägsta möjliga. För många jord- och skogsbrukare är möjligheterna små till en sådan planerad företagsbeskattning. Som en följd av detta blir därför många investeringar i lantbruket mindre väl planerade än som borde vara en målsättning såväl företagsekonomiskt som samhällsekonomiskt.Behovet av investeringar inom jord- och skogsbruket har ökat starkt . För framtiden behövs betydande kapitalinsatser för att lantbruksnäringarna skall på bästa sätt kunna tillämpa modem teknik och arbetsbesparande mekanisering. Inom skogsbruket föreligger betydande behov av investeringar i vägnätet, dikningar och skogsvårdsåtgärder. Tillskapandet av ett företagskonto, dit inkomster under god år och år då uttagen i skogen är större än normalt kunde överföras, skulle på ett verksamt sätt möjliggöra en optimal företagsekonomisk planering. Det skulle också möjliggöra en ökad självfinansiering av planerade långsiktiga investeringar. Mot bakgrund av vad i motionen anförts får vi föreslå att uttalaratt regeringen i samband med propositionen på grundval av företagsskatteberedningens slutbetärtkande beaktar behovet av resultatutjämning. . () () () . NISSER (m) L. () i