mot · G102497 · 1978-01-18 00:00:00 — om förbättringar av folkpensionärernas levnadsstandard Folkpensionärerna - särskilt sådana med ingen eller liten ATP - har fått vidkännas minskad köpkraft, detta trots vissa nominella höjningar av grundpensioner, pensionstillskotten och bostadsbidragen. Särskilt kännbar har denna försämring blivit . Den forcerade penningvärdesförstöring som den nu sittande regeringen bedrivit, bl. a. genom devalveringar, momshöjningar m. fl. indirekta skattepålagor, drabbar hårdast de lägsta inkomsttagarna. Det basbelopp på vilket grundpensionen är baserad var . Den på sistnämnda basbelopp baserade grundpensionen är nu för gift pensionär . och för ensamstående pensionär . Höjningen av den månatliga grundpensionen är . jämfört med , såväl för ensamstående som för gifta pensionärer. För pensionärer utan ATP tillkommer ett pensionstillskott på . Ökningen av detta är jämfört med januari . Enligt beräkningar i sin anslagsskrivelse till regeringen om folkpensionskostnadema för det nya budgetåret uppgick den årliga folkpensionen, inklusive pensionstillskott, kommunala och statliga bostadsbidrag, till genomsnittligt 13 . Det står helt klart att detta inte kan ge en godtagbar standard för folkpensionärerna och att det inte svarar mot de pris- och hyreshöjningar som inflationen medfört. Det gäller också för de pensionärer som genom ATP får ut något högre pensioner. En bidragande orsak till standardsänkningen är utformningen av indexregleringen av pensionerna. Genom att index - utöver livsmedel, andra dagligvaror, hyror, el och gas, som ökat mest och tar den större andelen av låginkomsttagarnas budget - också omfattar kapitalvaror, kyl- och frysskåp, tvättmaskiner, bilar m. m. blir index missvisande och sämre för pensionärer och andra låginkomsttagare. Anpassningen till stigande levnadskostnadsindex släpar också efter. För att pensionen skall höjas skall indexet ha ökat med . Kompensationen inträder då först i andra månaden efter omräkningen. Det kan medföra en eftersläpning på upp . () har också begärt att tröskeln skall 1 1977/78. sänkas till och att prisstegringarna skall kompenseras retroaktivt. Till detta kommer också en relativ standardsänkning. Pensionerna följer inte den penningmässigt stigande inkomstsumman. Detta bestyrks av pensionskommitténs betänkande, SOU 1977:46 s. 204, tabellerna 29 och 30. Enligt tabell 29 var basbeloppet . Den sammanlagda inkomstsumman hade ökat från 1957 till . Om basbeloppet hade följt den stigande summan av inkomster skulle detsamma 1975 ha varit . Av tabell 30 framgår att folkpensionen inklusive pensionstillskott för ogift pensionär 1975 endast till hälften svarade mot den sammanlagda inkomstökningen eller - för övrigt en minskning jämfört med och jämfört med . De ständigt stigande bostadskostnaderna drabbar pensionärerna hårt och därtill mycket ojämnt och orättvist, det senare beroende på att bostadsbidragen huvudsakligen är kommunala och därför olika från kommun till kommun. Angeläget är därför att bostadsbidragen överflyttas från kommunerna och utgår som statliga bostadsbidrag. Utgångsläget för dessa bördå vara att de skall garantera en god bostadsstandard. Grundval kan vara de nu bästa kommunala bostadsbidragen, penningmässigt och i fråga om bostadsutrymme och hyrestak. ger helt bostadsbidrag för lägenhet om 2 rum och kök utan något hyrestak. För större bostäder sker sedan en avtrappning; för 3 rum och kök utgår 5/7-delar av hyran. Statligt övertagande av bostadsbidragen skulle skapa större rättvisa. Det skulle också lätta på det hårda skattetrycket i t. ex. avfolkningskommunerna. Det skulle ge ökat utrymme för en högst nödvändig utbyggnad av åldringsvården och åldringstillsynen. Den släpar nu allvarligt efter. Det heter att folkpensionen är skattefri. Det är en sanning med mycket stor modifikation. En pensionär med en liten ATP och eventuellt en blygsam extra inkomst beskattas hårt, eftersom dessa inkomster läggs ovanpå folkpensionen vid taxering. Det inträffar därför ofta att skatten stjäl varje indexmässig höjning av folkpensionen. Därför är folkpensionen bara formellt skattefri. Det är ett oacceptabelt förhållande. Pensionärer som skulle kunna och skulle vilja utnyttja sina - ofta eminenta - yrkeskunskaper avstår från detta på grund av att det verkar negativt på deras ekonomiska situation. Såväl från den enskilde pensionärens som från samhällets synpunkt är detta galet. Folkpensionen bör därför särskiljas/rån övriga inkomster och därmed göras reellt skattefri. Den kategori folkpensionärer som har den avgjort lägsta standarden är de som är födda . De har ingen eller en mycket liten ATP. Flertalet i denna - av naturliga skäl snabbt minskande - grupp medborgare har upplevt flera perioder av fattigdom och försakelse. De borde besparas ytterligare drastiska upplevelser av detta slag. kommunisterna anser att det är en elementär skyldighet för att bevilja dessa pensionärer ett extra pensionstillskott. Med hänvisning till ovanstående föreslås* att uttalar 1. att grundpensionen och pensionstillägget höjs så att deras köpkraft återställs, 2. att den s. k. indextröskeln sänks till och att prisstegringar kompenseras retroaktivt enligt de förslag som ställts av (). (apk) (apk) * Se även motionerna 1977/78:498 och 499.