mot · G1021160 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1160 av m. fl. om bibehållande av vårdlärarutbildningen i Genom regeringens medgivande anordnas f. n. i , med början , en extra lärarkurs om 3 terminer för utbildning av sjuksköterskor till lärare i hälso- och sjukvård. Kursen är enligt regeringens beslut endast avsedd för studerande bosatta inom regionsjukvårdsområde. Regeringens beslut att lokalisera en kurs till fattades efter det att bl. a. läns landsting i olika sammanhang påtalat nödvändigheten av att vårdlärarutbildningen lokaliserades till flera orter i landet, så nära de studerandes hemort som möjligt. Med uppgift att förbereda och planera utbildningen i tillsatte landstingsledningen en särskild arbetsgrupp bestående av fem personer varav två representanter utsågs av SHSTF (Svenska hälsooch sjukvårdens tjänstemannaförbund). Arbetsgruppen har förutom det rena planerings- och förberedelsearbetet noga följt utbildningen sedan den påbörjades. Gruppen har härvid genom sina kontakter med såväl studerande som studieledare konstaterat att vårdlärarutbildningen i har genomförts på ett mycket tillfredsställande sätt och att de av vissa instanser anförda betänkligheterna mot en lokalisering till visat sig sakna grund. Såväl studieledare som de studerande har bl. att ingen svårighet har förelegat att till kursen engagera kvalificerade läkarlärare samt metodik- och pedagogiklärare, att i kursen ingående dissektioner har kunnat genomföras på ett utomordentligt sätt, att undervisningsträningen har genomförts på ett utmärkt sätt såväl med hjälp av ITV som i klass, att praktikplatsplaceringen under termin 3 har skett på ett för de studerande tillfredsställande sätt, att fullgoda undervisningslokaler och utrustning har ställts till utbildningens förfogande, att samarbetet med andra utbildningsanordnare i har varit mycket gott. Intresset för vårdlärarutbildning inom regionsjukvårdsområde Arbetsgruppen har i samarbete med SHSTF genomfört en enkätundersökning bland leg. sjuksköterskor inom region Avsikten med enkätundersökningen har varit att undersöka intresset för att utbilda sig till lärare i hälso- och sjukvård samt intresset för att genomgå en sådan utbildning i . SHSTF har genom sina 191 kontaktombud inom regionsjukvårdsområdet svarat för såväl distribution som insamlandet av enkäten. Enligt förteckning över leg. sjuksköterskor fanns inom regionsjukvårdsområdet 5 513 sjuksköterskor med följande fördelning på de ingående länen: U-län 181 (den del av U-län som tillhör regionsjukvårdsområdet) Efter det att arbetsgruppen avbröt undersökningen har 145 kontaktombud meddelat att de distribuerat 2 679 enkäter och mottagit 1 977 enkätsvar. Av de totalt 1 977 inkomna svaren är 1 824 att hänföra till gruppen leg. sjuksköterskor och 153 till gruppen assistenter. Den senare gruppen, assistenter, har inte medtagits i den fortsatta bearbetningen av materialet då utbildningen i f. n. endast avser leg. sjuksköterskor. Av de 1 824 från sjuksköterskor inkomna svaren är enligt i enkäten lämnade uppgifter f. n. 1 300 behöriga att söka vårdlärarutbildningen. Intresserade av att utbilda sig till vårdlärare är 220 eller av de behöriga sjuksköterskorna som svarat på enkäten. Av dessa 220 är 125 intresserade av att genomgå en vårdlärarutbildning i . Dessa fördelar sig på de i regionen ingående länen enligt följande: Antal utbildade vårdlärare i landet Enligt SÖ:s specialinformation fanns det 2 900 lärarutbildade sjuksköterskor i landet. Av dessa var 1 866 yrkesverksamma som lärare eller skolledare. Utan lärarutbildning var det 682 sjuksköterskor som arbetade som vårdlärare. Planerad dimensionering av vårdlärarutbildning Med nuvarande dimensionering av vårdlärarutbildningen kommer enligt SÖ:s specialinformation antalet nytillkomna vårdlärare /761979/80 att totalt bli ca 1 460 och därefter drygt 1 500 per femårsperiod. Med hänsyn till avgång för pension samt ovan antagna nytillskott blir antalet lärarutbildade sjuksköterskor enligt SÖ:s bedömning: SÖ bedömer behovet till 12 lärarutbildade sjuksköterskor per 100 elever i vårdlärarutbildning. Med detta av SÖ antagna behov skulle de utbildade vårdlärama täcka följande behov: Enligt för SÖ kända planer beräknas elevantalet i vårdutbildning öka med , vilket 1980 skulle motsvara ca 37 000 elever i vårdutbildning. Med ovan angivna antaganden anser SÖ att omkring skulle uppnås full behovstäckning av vårdlärare. De av SÖ gjorda antagandena kan enligt arbetsgruppens uppfattning ifrågasättas av följande skäl: Av erfarenhet, och som SÖ själv har redovisat i specialinformationen , vet vi att inte alla lärarutbildade sjuksköterskor har anställning som lärare utan många tar utbildningen som en vidareutbildning för att sedan återgå till sina tidigare tjänster, ett förhållande som med all sannolikhet kommer att bestå och troligen öka i omfattning. I storstadsregionerna finns ett visst överskott av utbildade lärare, vilket icke bl. a. på grund av familjebildningen söker lärartjänster utanför regionen. Genom utbildningens hittillsvarande lokalisering till vissa storstadsregioner kommer de ute i landet bosatta sjuksköterskorna, bl. a. genom sin ortsbundenhet på grund av familjebildning, inte att söka utbildningen i den utsträckning som är önskvärd och erforderlig för att täcka lärarbehovet för skolorna utanför dessa storstadsregioner. Alltså kommer det ökade behovet av lärare vid skolorna ute i landet att bestå med nuvarande lokalisering av utbildningen. För att lösa detta problem måste utbildningen utlokaliseras på det sätt som skett till med den kurs som började . SÖ:s antagande att antalet studerande inom vårdutbildningen beräknas öka bedöms för lågt med kännedom om personalbristen inom vårdsektorn och vårdhuvudmännens uttalade satsning på utbyggnad. Den rådande bemanningsfaktorn. Vetskapen om att det i genomsnitt i praktiken erfordras minst två anställda för att täcka en inrättad heltidstjänst. De nya läroplanerna som successivt kommer att tas i bruk inom gymnasieskolans vårdutbildning kommer att öka behovet av inskolning Detta på grund av att läroplanerna icke längre ger utrymme för färdighetsträning i skolan på samma sätt som . För att klara inskolningen på arbetsplatsen kommer ytterligare lärarresurser att erfordras för sjukvårdens internutbildning. Brist på behöriga vårdlärare har i en rapport redovisat bristen på behöriga vårdlärare . Av redovisningen i tabell 1 nedan, vilken är hämtad ur SÖ:s rapport , framgår att endast 2 län har brist, och , 14,9 resp. , därefter följer och med 15,6 resp. . De procentuellt största vakanserna redovisas för och med 45,0 resp. , varefter följer med 41,. Genomsnittet för hela landet är vakanta tjänster. Av redovisningen framgår vidare att bristen i län ökat från 1976. Tabell 1: Inrättade lärartjänster för lärare med sjuksköterskeutbildning (mätt i heltidstjänster) 15/10 åren 19741976, fördelade på län. Relativ brist ( %) Arbetsgruppen anser att ovan återgivna av SÖ upprättade redovisning styrker tidigare antaganden att storstadsregionerna, dit vårdlärarutbildningen hitintills varit lokaliserad, har relativt god tillgång på utbildade vårdlärare. Landsorten däremot har en betydande brist t. ex. och med en brist på 45,0 resp. . Vårdlärarutbildningen bör alltså enligt arbetsgruppens uppfattning utlokaliseras i landsorten på det sätt som f. n. skett med den extra kursen i . I tabell 2 och 3 nedan redovisas lärarsituationen vid resp. . Tabell 2: Sammanställning av lärarsituationen vid i inkl. skolenheterna i och . Mot lärartjänsten svarande ämnesteoretisk utbildning Inrättade tjänster hel- och deltidstjänster Vakanta tjänster dvs. 42,4' 20,5* 1 Av dessa 42,4 tjänster var 5,75 tjänster fördelade på 11 personer. 'Av heltidstjänsterna var det 9 som upprätthölls av 15 personer och 3,2 deltidstjänster som upprätthölls av 8 personer. Vid jämförelse mellan tabellerna 2 och 3 finner man att antalet tjänster vid sjuksköterskeutbildningen, som icke är besatta med behöriga lärare, i princip är oförändrat, 20,5 resp. 20,23 tjänster. Däremot har antalet helt vakanta tjänster ökat från 9,5 till 14,16. Antalet utbildningar där det förekommer att lärartjänster är besatta med icke behöriga lärare har ökat i antal mellan de båda redovisningstillfällena. Utöver de i tabell 3 redovisade inrättade tjänsterna måste man också beakta att budget har tillkommit ytterligare 5,4 vårdlärartjänster vid . Härutöver tillkommer även de lärartjänster som erfordras för den ökade kursverksamheten i samarbete med AMS. Tabell 3: Sammanställning av lärarsituationen vid i inkl. skolenheterna i och . Mot lärartjänsten svarande ämnesteoretisk utbildning Inrättade tjänster hel- och deltidstjänster Vakanta tjänster dvs. Totalt K + L Med icke behöriga lärare 20,23* 1 Dessa 44,0 tjänster var fördelade på 52 personer. * Dessa 20,23 tjänster var fördelade på 33 personer. Av de som f. n. genomgår vårdlärarutbildning i har 11 lärarkandidater hitintills sökt och erhållit tjänster vid med tillträde efter utbildningens avslutning. Inom sjukvårdsregion samt likaledes inom högskoleregion finns ingen utbildning av vårdlärare förutom den snart avslutade kursen som pågått i . Styrelsen för , högskoleregion liksom UHÄ förordar fortsättning av ytterligare en vårdlärarkurs förlagd till . Med hänvisning till ovan anförda, möjligheten till utnyttjande av uppbyggd organisation, etablerade lärarkontakter, lokaler och utrustning föreslår vi motionärer att ger regeringen till känna att den önskar att åtgärder vidtages för att bibehålla vårdlärarutbildningen i . () () () () () () () . () ()