mot · G1021021 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1021 av m. fl. om den svenska biståndspolitiken Inom ramen för ett anslag av 3 870 milj. kr. för nästa budgetår föreslås i motionen en inriktning av biståndet som klart främjar de och rörelser som arbetar för social rättvisa och oberoende. En förstärkning av biståndet föreslås för befrielserörelserna i södra och de s. k. frontstaterna med sammanlagt 50 milj. kr. utöver regeringens förslag. En ökning föreslås också för . Vi föreslår vidare en fördubbling av bidraget till . I motionen yrkas avslag på regeringens förslag om att ta upp 40 milj. kr. i budgeten för industribistånd. Frågan om industriellt samarbete med uländerna får prövas när regeringen framlägger proposition i anledning av förslagen från industribiståndsutredningen och biståndspolitiska utredningen. Situationen för många har ytterligare försämrats. Detta sammanhänger med den djupa och långvariga lågkonjunkturen samt med den restriktiva ekonomiska politiken i industriländerna. Därtill kommer de starka prisstegringarna, som haft en påtagligt negativ effekt för de fattigaste länderna. Inflationen har också haft den ogynnsamma innebörden för att det internationella biståndet från internationella organ och enskilda givarländer kraftigt har minskat i värde. Också devalveringarna av den svenska kronan har urholkat realvärdet av biståndet för . En vägledande princip för den svenska biståndspolitiken har varit att det direkta utvecklingssamarbetet i huvudsak skall koncentreras till ett begränsat antal länder. Av särskild vikt är att biståndet leder till resurstillväxt samt ekonomisk och social utjämning. Enligt vår mening har regeringens förslag i årets budgetproposition på vissa punkter en sådan utformning att det kan ifrågasättas om det står i full överensstämmelse med de av antagna riktlinjerna. behandlas 21 länder som programländer, vilket knappast stämmer med principen om koncentration i ländervalet. Det kan i detta sammanhang erinras om att samtliga politiska partier i biståndspolitiska utredningen (SOU 1977:13) uttalat att antalet programländer bör utökas endast med stor försiktighet. Även förändringarna i biståndet till olika länder kan i några fall ifrågasättas mot bakgrund av uttalade riktlin 1 1977/78. Vi vill understryka att det är nödvändigt att kontinuerligt pröva både valet av programländer och biståndets omfattning för de olika länderna. Men självfallet skall samarbetet också vara av långsiktig natur. Det är emellertid inte rimligt att ett land som en gång förts till kategorin programländer för alltid skall erhålla oförändrat eller höjt bistånd. Det måste också vara möjligt att trappa ned biståndsinsatserna för enskilda mottagarländer. I årets budgetproposition föreslås en uppräkning av biståndsanslaget med 320 milj. kr. jämfört med innevarande budgetår. Därmed anser regeringen att den s. k. enprocentsnivån kan bibehållas. Som en följd av den negativa utvecklingen av bruttonationalprodukten kommer biståndet för /79 att bli klart mindre i reala termer än under innevarande år. Denna effekt blir än mer markant genom att andelen s. k. bundet bistånd ökar. Ökningen av det bundna biståndet i budgetpropositionen är exakt lika stor som hela ökningen - 175 milj. kr. - i det bilaterala programmet för enskilda länder. I det ekonomiska läge vari vi nu befinner oss avstår vi från att föreslå någon ökning av det totala biståndsanslaget. Regeringen avser att återkomma till med förslag i anledning av betänkandena från den biståndspolitiska utredningen (SOU 1977:13) och industribiståndsutredningen (SOU 1977:77). Mot bakgrund av att den biståndspolitiska utredningen har behandlat en lång rad viktiga principfrågor av betydelse för den långsiktiga inriktningen av biståndspolitiken begränsar vi oss i denna motion till vissa förslag om förändringar under olika anslag. De förslag som vi redovisar innebär vissa omfördelningar inom den totala biståndsramen om 3 870 milj. kr. och medför alltså inga ytterligare utgifter. Bidrag till internationella biståndsprogrammet Socialdemokraterna motionerade vid förra om ett lägre årsbidrag till Internationella utvecklingsfonden () än vad regeringen föreslog. Men riksdagsmajoriteten beslöt i enlighet med regeringens förslag. Det senaste bidraget till den femte påfyllnaden uppgår till sammanlagt ca 1 239 milj. kr., att fördelas på de tre budgetåren 1977/78-1979/80. I budgetpropositionen beräknar regeringen i enlighet därmed 413 milj. kr. för den andra inbetalningen under den femte påfyllnaden av IDA:s resurser under /79. Med hänsyn till att nu har utfäst sig att betala in det överenskomna beloppet aktualiserar vi inte frågan om resurspåfyllnadens storlek. I budgetpropositionen föreslås att bidrag till för nästa budgetår skall vara 20 milj. kr. Fondens insatser går, som också framhålls av föredraganden, till de minst utvecklade länderna med en inriktning på att nå de fattigaste befolkningsgrupperna. Fondens verksamhet ligger alltså helt i linje med målen för den svenska biståndspolitiken. också framhålla att den svenska FN-delegationen i sitt remissyttrande över biståndspolitiska utredningens betänkande sagt att FN även bör arbeta med kapitalöverföring till och att det därför är motiverat att stöd byggs upp för . Som ett skäl för ökat stöd till framhåller delegationen avsaknaden av ett reellt inflytande för i och . Vi vill för vår del också understryka vikten av att regeringen verkar för att även andra länder kraftigt ökar sitt stöd till kapitalutvecklingsfonden. Med hänsyn härtill föreslår vi att bidraget för nästa budgetår skall utgå med 40 milj. kr. Denna förstärkning av kapitalutvecklingsfondens resurser föreslår vi finansieras inom ramen för anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Vid ingången av innevarande budgetår fanns en reservation på 140 milj. kr. Det torde också komma att finnas en betydande reservation vid ingången av nästa budgetår. Med hänsyn härtill kan den av oss föreslagna förstärkningen av rymmas inom anslaget. Det svenska biståndet syftar till att stödja det enskilda mottagarlandets egna strävanden för att förbättra levnadsvillkoren för de många fattiga människorna. Biståndet kan bli effektivt endast om det verkar inom en sådan bred utvecklingsansträngning. De förslag som vi i det följande framlägger om vissa förändringar jämfört med regeringens förslag syftar till att åstadkomma en bättre täckning av biståndsbehoven i de länder som inriktar sina ansträngningar på social rättvisa för folkflertalet och ökat ekonomiskt oberoende. Vi erinrar om vad vi tidigare anfört om behovet av att ständigt pröva storleken av utgående bistånd. I vår motion till förra årets riksdag om den svenska biståndspolitiken (motion 1976/77:1057) begärde vi en kraftig uppräkning av biståndet för flyktingar och befrielserörelser i södra . Mot denna bakgrund är det tillfredsställande att biståndet i årets budgetproposition föreslås uppräknat. Det är viktigt att är berett att spela en viktig roll i den hårda tid som förestår innan de nuvarande regimerna har ersatts av regimer som representerar folkmajoriteten. Händelseutvecklingen kan komma att gå snabbt i både och , varför det är nödvändigt att vi har en hög planeringsberedskap. Enligt vår mening bör därför biståndet till flyktingar och befrielserörelser i södra ökas till 110 milj. kr. 1 budgetpropositionen nämner föredraganden att den s. k. flyktingberedningens mandat skall vidgas samt att beredningens sammansättning skall ändras. Vi vill för vår del framhålla vikten av att representanter för folkrörelserna som själva arbetar med flyktingfrågor bereds plats i flykting Därigenom skulle värdefull erfarenhet tillföras flyktingberedningen. Detta bör av ges regeringen tili känna. Situationen i södra motiverar också en kraftfull svensk biståndsinsats i de s. k. frontstaterna. Under befrielsekriget förstördes eller lamslogs produktionsapparat. Stora delar av kommunikations- och distributionsnätet sattes ur spel. Genom att många utbildade portugiser har lämnat landet lider under en svår brist på kvalificerad arbetskraft. Exporten har sjunkit, och det råder livsmedelsbrist i många delar av landet. Till detta kommer att ett stort antal flyktingar har strömmat in från . I de södra delarna av pågår fortfarande strider mot UNITA-förband, understödda av , och i Cabindaenklaven kämpar angolanska trupper mot separatiströrelsen . Det finns därför starka skäl att öka biståndet till också utöver regeringens förslag. Vi föreslår att medelssumman för fastställs till 70 milj. kr. för nästa budgetår. Efter befrielsekriget är situationen mycket besvärlig också i . Betalningsbalansen har kraftigt försämrats, och transport- och försörjningsproblemen är påtagliga. Dessutom har sydrhodesiska attacker orsakat stora skador. 10 000 familjer i gränsområdena har måst förflyttas. fördömde aggressionshandlingar och uppmanade medlemsländerna att ge ökat stöd till . Enligt vår mening bör biståndet till ökas till 125 milj. kr., dvs. 10 milj. kr. utöver regeringens förslag. Händelserna i och kring har direkta konsekvenser för . Sydrhodesiska styrkor har gjort in i och både dödat och fängslat botswanska medborgare. Ett stort och ökat antal flyktingar har kommit från och . Den ekonomiska situationen är besvärlig. Enligt vår mening bör biståndet till för nästa budgetår utgå med 60 milj. kr. Försörjningssituationen är fortfarande svår i . Bristen på livsmedel är stor och landet är utomordentligt beroende av bistånd utifrån för att försörja sin befolkning. Arbetslösheten är oerhört omfattande och underskottet i bytesbalansen är betydande. FN har klassificerat som ett av de hårdast drabbade . Det är angeläget med en högre svensk biståndsinsats för landets utvecklingsansträngningar. Biståndet bör för nästa budgetår fastställas till 25 milj. kr. är i utomordentligt hög grad beroende av omvärlden. Försök görs att ersätta en del av importen med inhemsk industriproduktion. Behovet av att importera maskiner och utrustning har skapat en svår valutasituation i landet. Bristen på tekniskt och administrativt erfaren personal gör att importerade anläggningar fungerar mycket dåligt. Det kan också framhållas att importen från i form av biståndsleveranser nu är större än importen från något annat land utom . Vi föreslår att biståndet till för nästa budgetår skall utgöra 55 milj. kr. i enlighet med SIDA:s anslagsframställning. beslöt med hjälp att skära ned biståndet till från 70 milj. kr,som den socialdemokratiska regeringen föreslagit, till 40 milj. kr. beslöt den borgerliga riksdagsmajoriteten en ytterligare sänkning till 35 milj. kr. går regeringen vidare på den inslagna vägen och föreslår en nedskärning till 30 milj. kr. Nedskärningen av biståndet till har fått till följd att angelägna projekt fått inställas eller senareläggas. Det gäller främst en planerad fabrik för tillverkning av antibiotika och vissa leveranser av sjukhusutrustning och läromedel. har efter revolutionen satsat kraftigt på att höja folkets utbildningsnivå. Undervisning och hälsovård har hög prioritet, och det svenska biståndet har därför inriktats på undervisnings- och hälsovårdssektorerna. Biståndet har utnyttjats effektivt, och har sökt upphandla så mycket som möjligt i . utvecklingssträvanden ligger väl i linje med de av beslutade biståndspolitiska målen. Vi vill också erinra om att det fortfarande låga världsmarknadspriset för råsocker har drabbat hårt. Detta bör vara ytterligare ett skäl att öka biståndet till den nivå det hade /77. Med hänvisning till vad vi här har anfört anser vi att den finansiella ramen för biståndet till för /79 bör tas upp med 70 milj. kr. Redan i vår biståndsmotion vid förra anförde vi att fullmakten för regeringen att göra långsiktiga utfästelser för borde begränsas i förhållande till vad regeringen begärt. Den ekonomiska situationen i har förbättrats till följd av bl. a. bättre skördar och uppgången av kaffepriserna. Den kenyanska ekonomin har stabiliserats på en relativt hög aktivitetsnivå. Enligt SIDA:s senaste kvartalsrapport förväntas jordbruket få ett gott år och kaffepriserna förbli höga. Med hänsyn till vad vi här har anfört och mot bakgrund av behovet av ökade insatser förde allra fattigaste folkgrupperna i anser vi att biståndet till för nästa budgetår bör utgå med oförändrat belopp, dvs. 80 milj. kr. Vi yrkar alltså avslag på regeringens förslag om en höjning till 90 milj. kr. Beträffande biståndet till framhöll vi att inte har, som regeringen då föreslog, anledning att göra några långsiktiga utfästelser bl. a. med hänvisning till arbetet i biståndspolitiska utredningen. Enligt SIDA:s senaste kvartalsrapport kommer det dessutom vid utgången av innevarande budgetår att finnas en utgående reservation på 10 milj. kr. Mot denna bakgrund finns det inte skäl att för nästa budgetår öka biståndet med 10 milj. kr. som regeringen föreslår. Biståndet bör därför enligt vår mening få utgå med oförändrat belopp, dvs. 30 milj. kr. I budgetpropositionen föreslår regeringen att bidraget till Särskilda program skall upptas med 195 milj. kr. Under denna rubrik redovisas ämnesinriktad verksamhet, bredare samarbete, biträdande experter samt projektförberedelser och resultatvärdering. Den redovisning som ges i budgetpropositionen är synnerligen bristfällig. För bredare samarbete redovisas ett anslagsbehov av 50 milj. kr., för biträdande experter 19 milj. kr. och för projektförberedelser och resultatvärdering 15 milj. kr., inalles 84 milj. kr. Hur mycket som föreslås för ämnesinriktad verksamhet framgår inte. Men eftersom det totalt föreslås 195 milj. kr. bör det rimligen vara 111 milj. kr. Inte desto mindre visar en tabell (prop. 1977/78:100, bil. 6, s. 69) att utgifterna för ämnesinriktad verksamhet av SIDA totalt beräknas till 156 milj. kr. Inte ens om hänsyn tas till en enligt SIDA beräknad ingående reservation för nästa budgetår på 21 milj. kr. Någon redovisning av regeringens förslag när det gäller de olika ämnesområden som räknas upp i tabellen ges inte i budgetpropositionen. Enligt vad vi inhämtat finns det möjligheter att minska detta anslag väsentligt. Bortsett från den svårtolkade redovisningen vill vi också markera en betydande tveksamhet till storleken av det föreslagna beloppet under Bredare samarbete. Medlen avser samarbete med vissa länder utöver det traditionella Det inbegriper även länder som inte ingår i kretsen av mottagarländer och kan avse områden som inte brukar ingå i utvecklingsarbetet. Enligt SIDA finns det ett behov av att innebörden i och syftet med bredare samarbete närmare preciseras. SIDA skriver i sin anslagsframställning: Klarast möjliga avgränsning bör liksom göras mellan bistånd och annat samarbete. Medel från biståndsanslagen bör, som styrelsen framhållit i föregående års anslagsframställning, endast komma i fråga för verksamhet som i första hand motiveras av de biståndspolitiska målen. En utvidgning av kretsen länder som mottar bistånd bör endast ske efter prövning i vanlig ordning. Det bredare samarbetet berör flera myndigheter och institutioner samt företag i . Behov finns av samordning och av administrativa resurser för genomförandet. Frågan om de administrativa formerna för samarbetet efter 1977/78 torde behandlas av biståndspolitiska utredningen. I avvaktan på dess resultat synes återhållsamhet beträffande tilldelning av medel vara att förorda. SIDA föreslår att 25 milj. kr. avsätts för insatser som syftar till bredare samarbete under /79. Regeringen begär 50 milj. kr. utan att redovisa några nya verksamheter utöver dem som SIDA har beskrivit i anslagsframställningen. Med hänsyn till vad vi här har anfört anser vi att anslaget Särskilda program kan minskas kraftigt jämfört med regeringens förslag. Med hänsyn till att vi under anslaget C 3 kommer att föreslå en ökning med 1 milj. kr. till Information samt till vårt tidigare nämnda förslag om att öka bidraget till och vad vi anfört under de enskilda länderna bör anslaget till Särskilda program i förhållande till regeringens förslag räknas ned med 41 milj. kr. och upptas till 154 milj. kr. Under anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete upptas 40 milj. kr. Reserven kommenteras endast med en enda mening i budgetpropositionen. Därav framgår att beloppet 40 milj. kr. avser den till aviserade propositionen om utvecklingssamarbetets framtida utformning. Såvitt vi kan finna av den synnerligen knapphändiga beskrivningen synes beloppet avse den fond för industriellt samarbete med som industribiståndsutredningen har föreslagit i sitt betänkande (SOU 1977:77). Denna fråga avser regeringen, som framgår på annat håll i budgetpropositionen, att behandla i en särskild proposition . Det är anmärkningsvärt att regeringen redan i budgetpropositionen reserverar medel för förslaget med tanke på att remissbehandlingen av betänkandet inte var avslutad när budgetpropositionen presenterades för . Vi avstår för vår del från att i detta sammanhang anlägga synpunkter på industribiståndsutredningens förslag. Det kommer vi att göra motionsvägen när regeringen presenterat propositionen för . Däremot kan vi inte godta att ett belopp nu reserveras för ändamålet, då vi utgår från att den kommande biståndspropositionen inte kommer att innehålla förslag som berör /79. Med hänvisning till vad vi här har anfört bör avslå regeringens förslag att som ofördelad reserv ta upp ett belopp av 40 milj. kr. Under anslaget C 3. Information föreslår föredraganden en uppräkning med knappt 1,1 milj. kr. Av det totala anslaget beräknas 10,7 milj. kr. för bidrag till de enskilda organisationernas u-landsinformation. Inom denna ram bör enligt propositionen de behov som har anmälts av de kristna rörelserna, inkl. den återkommande ekumeniska u-veckan, samt av Ungdomsorganisationers Landsråd och ökade bidrag till information om kooperationen kunna tillgodoses. Den uppräkning som föreslås för enskilda organisationer är . Dessutom synes föredraganden förutsätta att ökade bidrag skall utgå till organisationer som inte erhåller generella bidrag. Detta skulle med hänsyn till de kraftiga kostnadsstegringarna innebära en reell minskning av anslagen till organisationerna och alltså en minskning av deras informationsinsatser. Vi föreslår därför att det aktuella anslaget ökas med 1 milj. kr. utöver regeringens förslag och att 11,7 milj. kr. utgår som bidrag till de enskilda organisationernas u-landsinformation. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjerna för den svenska u-landspolitiken, 2. beslutar att bidraget till kapitalutvecklingsfond för /79 skall utgå med 40 milj. 3. beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen nämns om att regeringen bör verka för att också andra länder ökar sina bidrag till , 4. beslutar att till anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete (C 2. ) för /79 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . minskat reservationsanslag av 2 , 5. beslutar att biståndet till flyktingar och befrielserörelser i södra för /79 skall utgå med 110 milj. 6. beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om sammansättningen av den s. k. flyktingberedningen, 7. beslutar att biståndet till för /79 skall utgå med 70 milj. 8. beslutar att biståndet till Moijambique för /79 skall utgå med 125 milj. 9. beslutar att biståndet till för /79 skall utgå med 60 milj. 10. beslutar att biståndet till /79 skall utgå med 25 milj. 11. beslutar att biståndet till /79 skall utgå med 55 milj. 12. beslutar att biståndet till /79 skall utgå med 70 milj. 13. beslutar att biståndet till för /79 skall utgå med 80 milj. 14. beslutar att biståndet till för /79 skall utgå med 30 milj. 15. beslutar att anslagsposten Särskilda program skall upptas med 154 milj. kr. i enlighet med vad som anförts i motionen, 16. beslutar avslå regeringens förslag om en ofördelad reserv av . under anslaget C 2. 17. beslutar att under anslaget Information (C 3. ) för /79 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . i enlighet med vad som anförts i motionen. () AXEL ()