mot · G102961 · 1978-01-23 00:00:00 — 1977/78 961-967 av m. fl. om begränsning av underskottsavdragen vid beskattningen I bilaga 2 till budgetförslaget redovisas riksräkenskapsverkets inkomstberäkningar med bl. a. uppgifter om taxeringsutfallet för verksamhetsåren 1971-1976. Det framgår därav att som gruppen fysiska personer fått ständigt ökade inkomster av tjänst och i någon mindre mån ökningar av inkomst av rörelse och av kapitel, så har avdrag för underskott i förvärvskälla ständigt stigit. Intressanta jämförelser är t. ex. följande: ökning av ink. av tjänst + 20,0 96 ökning av underskott i förvärvskälla + ökning av ink. av tjänst + 17,8 96 ökning av ink. av annan fastighet + 27,6 96 ökning av ink. av rörelse + 14,3 96 men ökning av underskott i förvärvskälla + 25,6 96 I kronor räknat är skillnaden mellan underskottsavdragen åren 1970 och Ser man på fördelningen mellan underskottsavdragen enligt taxering visar det sig att 5 842 milj. kr. härrör från annan fastighet än jordbruksfastighet, 1 169 milj. kr. från underskott å kapital och endast 349 milj. kr. är underskottå övrigt. har underskottsavdragens storlek i förhållande till den sammanräknade nettoinkomsten sexdubblats räknat på hela befolkningen. 1 och för sig kan naturligtvis en skuldsättning för villa- eller fastighetsköp behöva lindras, speciellt för lägre inkomsttagare, vilkas nettoinkomst inte medger ett större regelbundet sparande till köpen. Men fördelningen av underskottsavdragen på de olika inkomstgrupperna visar att avdragen mest utnyttjas av högre inkomsttagare. Följande tabell visar hur stor andel av inkomsttagare i olika inkomstgrupper som har underskottsavdrag och med vilka belopp räknat i medelvärde: ca 20 000- 30 000 ca 40 000- 50 000 ca 60 000- 80 000 ca 100 000-500 000 1 1977/78. Vid allt högre inkomst har allt fler stor skuldsättning, med avdrag som t. ex. överstiger schablonintäkterna på fastighet. Endast en liten del av avdragen härrör från hyresfastigheter. Av de ca 50 000 fysiska personer som har inkomster . och ränteavdrag (av denna inkomstgrupp) är det ca 45 000 som har underskottsavdrag i förvärvskällan annan fastighet än jordbruksfastighet, och medelvärdet i underskottsavdrag är fika med eller överstiger ränteavdraget. Speciellt i den numerärt lilla grupp med inkomster är underskottsavdragen höga. Ränte- och underskottsavdrag i förvärvskällan kapital visar samma trend ju större inkomst och konsumtionsutrymme, desto större underskott på grund av t. ex. skuldräntor vid betalning av båtar, bilar osv., som ger rätt till avdrag med följd att skattebetalningen minskar. Även trenden tidsmässigt beträffande avdragens utveckling är anmärkningsvärd. Underskotten i förvärvskälla har sjudubblats, räknat som procent av sammanräknad inkomst till 1974. Underskottsavdragen har också ökat i antal, och trenden visar på en enormt ökad skuldsättning . Utvecklingen visar att antalet underskottsavdrag . stagnerar, medan underskottsavdrag . har ökat och underskottsavdrag . i antal har ökat till 17 000 . Svenska folket, speciellt den del av befolkningen som har höga inkomster, kan ytligt sett synas vara på väg mot ekonomisk undergång. Det är dock för alla tydligt att - sett som ett genomsnitt - såväl konsumtionsutgifterna som realkapitalet ökar, antingen det gäller vanliga hushållskapitalvaror, konst, smycken eller påkostade bostadshus. Då schablonintäkternas ökning på fastighet har varit betydligt långsammare än underskottsavdragen, följer att även ränteavdragen har ökat något långsammare än underskottsavdragen. Sannolikt har summan ränteavdrag något mer än fördubblats års taxering. Penningvärdets ändring kan långt ifrån förklara hela denna ökning. Sammanlagt uppskattas skattebortfallet på grund av underskottsavdrag i alla förvärvskällor till . När man därför i budgetförslaget prop. 100, bil. 18 försöker förklara den budgeterade kraftiga ökningen av ränteavdragen och underskottsavdragen med den höjda räntenivån samt reglerna för beskattning av fastigheter är detta säkert endast en del av förklaringen. Trenden , som inte just präglades av kraftiga räntehöjningar, har visat höjningar av underskottsavdragen ,ja, under 19731, o. m. ,och trenden har icke varit sjunkande . Utvecklingen kan bättre tolkas som en ökad tendens till skuldsättning, speciellt hos högre inkomsttagare, tydligen i syfte att göra vinster genom lägre progressivitet vid beskattningen. är i ett ekonomiskt läge där statsmakterna har svårigheter att finna finansieringsmöjligheter forén ökad offentlig konsumtion, som är nödvändig i ett allmänt svårt sysselsättningsläge, där personal- och resursbristen inom den offentliga sektom ändock framstår tydligt. Av kreditpolitiska skäl bör vidare de privata konsumtionskrediterna minskas, vilket nu främst sker genom lånerestriktioner, vilka dock vanligtvis hårdast drabbar lägre inkomsttagare, som inte är kända affärskunder i bankerna och hos företag. Många skäl - både rättvisa i skattepolitiken samt kredit- och budgetpolitiska strävanden - talar för att möjligheterna att göra avdrag för underskott i förvärvskälla för fysiska personer måste begränsas. Av ovanstående redogörelse framgår att skulderna för fastighetsköp, båtförvärv m. m. är till såväl antal som belopp mycket större i högre inkomstskikt, dvs. hos personer och familjer som har störst utrymme för levnadskostnader och bättre möjligheter att själva finansiera dessa kostnader utan stora lån. Statens inkomster skulle avsevärt förbättras och trenden till ökad skuldsättning bromsas om man kunde begränsa underskottsavdragen för högre inkomsttagare med t. ex. inkomst till en sådan procentandel av inkomsten, som i varje inkomstläge garanterade avdrag för rimliga kostnader för skuldsättning för familjebostad eller fritidshus samt bil eller båt och enklare fortskaffningsmedel. skatteutredning uttalar i sitt betänkande att åtskillig kritik kan riktas mot de nuvarande förhållandena i fråga om underskottsavdragen: "Nuvarande regler inom detta område har betydande negativa effekter. a. anförs att de fria möjligheterna till underskottsavdrag driver upp fastighetspriserna i en takt som eljest inte vore möjlig och att det från bostadspolitiska utgångspunkter är besvärande att man kan omvandla löpande inkomster till kapitalvärdestegring som närden realiseras beskattas efter mer förmånliga regler än inkomst. säger sig ha övervägt att göra ett punktingrepp på grund av de påvisade orättvisorna i beskattningen och de stora inkomstminskningarna för statskassan - enbart underskottsavdrag för villor uppgår till - men har, bl. a. med hänvisning till vissa bostadspolitiska effekter, avstått från att nu föreslå ett tak för underskottsavdragen utan förordar fortsatt speciell utredning om dessa avdrag och förutsätter att detta bör kunna ge resultat . I en reservation till skatteutredningen betonas att ytterligare tid för utredning av dessa möjligheter till sänkt skatt på grund av den skattskyldiges egna dispositioner kring finansiering av sina levnadskostnader måste medföra att statskassan undandras miljardbelopp i skatteinkomster belopp som främst kommer höginkomsttagare till del. Vi anser att en begränsning av underskottsavdragen, utformad som ett "tak" för avdragsbelopp satt i relation till den skattskyldiges bruttoinkomst, utan längre tids utredning bör kunna införas. Det är angeläget att förstärka statens inkomster snabbt och därvid främst öka den reella beskattningen av högre inkomsttagare med hög levnadsstandard. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslås att hos regeringen anhåller om en skyndsam utredning som års utgång utarbetar förslag till begränsning av underskottsavdragen. () ()