mot · G102454 · 1978-01-18 00:00:00 — 1977/78 454461 av m. fl. om en livsmedelsteknisk utbildning i Den svenska livsmedelsindustrin är för sin fortsatta utveckling i högsta grad beroende av möjligheterna att rekrytera och vidareutbilda personal till skilda befattningar. Mot bakgrund av att svensk livsmedelsindustri svarar för av industrins totala förädlingsvärde och sysselsätter 60 000-75 000 personer borde branschens utbildningsbehov på olika nivåer vara väl tillgodosett i samhällets institutioner, Tyvärr tvingas vi konstatera att så inte är fallet, och detta gäller i lika hög grad grundläggande yrkesteknisk utbildning i gymnasieskolan som vidareutbildning. är t. ex. försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning vid med 30 elevplatser den enda mer kvalificerade vidareutbildning som kan erbjudas anställda inom livsmedelsindustrin. fanns en livsmedelsteknisk kurs i och en högre livsmedelsteknisk kurs i som tillsammans gav ett större antal vidareutbildningsplatser än dagens utbud. När dessa kurser upphörde i samband med försöksverksamhetens tillkomst minskade således de redan sparsamt förekommande vidareutbildningsmöjligheterna för livsmedelsbranscherna. Vi finner det anmärkningsvärt att den inledda försöksverksamheten med YTHutbildningen ledde till att utbudet av vidareutbildningsmöjligheter för anställda inom livsmedelsindustrin reducerades i samband därmed! Det är emellertid inte enbart vidareutbildningsmöjligheterna som är svagt tillgodosedda för livsmedelsindustrins vidkommande. Gjorda beräkningar antyder att gymnasieskolans livsmedelstekniska linje och specialkurser f. n. ger livsmedelsindustrin ett årligt tillskott av grundutbildad personal motsvarande av totala antalet anställda! Jordbruket i västra har sin tyngdpunkt i . I runt tal utgör jordbruksproduktionen i inte av totala produktion. De framtidsbedömningar som kan göras med ledning av den fortgående utvecklingen visar att denna ställning kommer länet att behålla. Det kan därför konstateras att är ett av landets främsta jordbrukslän med stor produktion av såväl animalier som vegetabilier. Inom länet har en rad betydelsefulla industrier utvecklats för jordbruksprodukternas förädling. Som exempel kan nämnas Arias mejeriindustri i , vars anläggningar i sitt slag är största. I finns inom Wästs anläggningar bl. a. landets största slakteri i vad avser 1 1977/78. nötslakt förutom omfattande förädlingsverksamhet. Vidare kan nämnas Västsvenska lantmäns omfattande anläggningar i samt landet största familjeföretag inom livsmedelsbranschen, i . Enligt uppgifter finns mer än hundra arbetsplatser inom denna sektor av länets näringsliv. Utvecklingen visar att länet får en allt större betydelse för landets livsmedelsproduktion. Det skall noteras att i nuvarande konjunktursituation redovisar denna bransch ett visst nyrekryteringsbehov. Flera företag aviserar fortsatta utbyggnader. Livsmedelsindustrins fortsatta expansion är dock beroende av möjligheterna att rekrytera och vidareutbilda personal till skilda befattningar. Livsmedelsindustrins omfattning och inte minst den betydelse en effektiv livsmedelsproduktion har motiverat att samhällets resurser tas i anspråk för en ökning av utbildningskapaciteten för denna sektor. Skolstyrelsen i kommun har i en särskild undersökning utrönt det aktuella behovet av vidareutbildningen inom länets livsmedelsindustri. Av undersökningen framgår att företagen har resurser och vilja att engagera sig på ett aktivt sätt i utbildningen. Man är beredd att ta emot studiebesök, ge utredningsuppdrag och andra projektarbetsuppgifter, ställa vissa laboratorieresurser till förfogande, bistå med handledare och experter m. m. 1 sin sammanfattning av utredningen framhåller skolstyrelsen i bl. a. följande: Intresset för och behovet av livsmedelsteknisk utbildning på högskolenivå i är så starkt, att det är nödvändigt att inrätta utbildningslinje med inriktning mot livsmedelsindustrin. Sedan denna utredning har redovisats har branschens yrkesnämnd - med representanter för de fackliga organisationerna och arbetsgivarna - tillstyrkt att en yrkesteknisk livsmedelsutbildning lokaliseras till i . Därutöver har Livsmedelsbranschernas utbildningsorgan (LUO)-gemensamt organ för . och Kooperativa Förbundets förhandlingsorganisation - i en skrivelse till SAF uttalat bl. a. följande: Enligt vår bedömning kan en ytterligare YTH-utbildning för livsmedelsindustrin med fördel lokaliseras till , varför vi tillstyrker detta förslag och föreslår att utbildningen inrättas 1979/80. Sammanfattningsvis talar många starka skäl för att verksamheten med YTH-utbildning utvidgas med ytterligare platser för elever från livsmedelsindustrin. Med hänsyn till att i likhet med tillhör landets mest betydelsefulla jordbruksområden är det välmotiverat att lokalisera sådan utbildning även till . En lokalisering till kommer dessutom att innebära administrativa fördelar. har tidigare beslutat att annan YTH-utbildning med inriktning mot handel och distribution skall startas i . härfor föreslås anvisade i årets budgetproposition.) I flera avseenden blir kombinationen handel/distribution/livsmedelsteknik värdefull med hänsyn till länets ökande andel av landets jordbruksproduktion och länets alltmer, genom utbyggnader och nyetableringar, betydande förädlingsindustri för tillverkning och distribution av livsmedel. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utvidgad yrkesteknisk högskoleutbildning. () () () () () () () () () () () 1* 1977/78.