mot · G1021649 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om civilt utnyttjande av krigsmaterielindustrins resurser Inom de flesta politiska områden finns bindningar genom tidigare beslut. är det ett viktigt önskemål att fritt kunna göra politiska prioriteringar mellan skilda samhälleliga insatser. En låg eller obefintlig tillväxt i ekonomin tvingar i särskilt grad fram situationer där resurser måste tas från redan etablerade verksamheter för att överföras till områden, som politiskt bedöms mer angelägna. Sådana överföringar innebär svårigheter. Investeringar, teknik och framför allt människors sysselsättning har skapat starka bindningar till redan existerande verksamheter. Detta är givetvis oundvikligt. blir det sannolikt allt angelägnare att i situationer med begränsat reformutrymme utveckla medel för att begränsa existerande bindningar och utveckla en högre grad av reell handlingsfrihet. Medlen måste utvecklas med hänsyn till de förhållanden som skapar bindningarna inom respektive områden. De senaste årens diskussion kring vår militära produktion ger det kanske mest vältaliga flertal exempel på hur i sig angelägna, men i sakfrågan ovidkommande, argument förts in i debatten. Sysselsättningsskäl och krav på bevarandet av teknologi har minskat möjligheterna till beslut grundade på enbart försvarspolitiska bedömningar. Motsvarande problem har emellertid uppstått också i fall där den pågående verksamheten varit olämplig av miljöskäl och där konsumentpolitiska krav motiverat en ändrad produktionsinriktning. Frågan om alternativ planering vid de industrier som arbetar med militär produktion har som nämnts kommit att framstå som det allra tydligaste exemplet på det problem som här tagits upp. Några exempel på hur denna fråga blivit aktuell i skilda sammanhang: o De LO-anställda vid flygplanstillverkning har fört fram krav på planering för alternativ, civil produktion. o Genom dens. k. folkriksdagen för nedrustning krävde representanter för en rad svenska folkrörelser en utredning av möjligheterna till övergång från militär till civil och samhällsnyttig produktion. o I betänkandet 1975/76:26 sade näringsutskottet: Utskottet delar den mening som industriministern gav uttryck för i en interpellationsdebatt i ämnet , nämligen att det är nödvändigt att full handlingsfrihet bibehålls även på det arbetsmarknadspolitiska området, så att sysselsättning kan skapas för dem som berörs av försvarsbesluten. För att säkerställa denna handlingsfrihet krävs ökade insatser för en mer långsiktig och samordnad planering. I denna planering bör frågan om behovet av och möjligheterna att göra upp alternativa produktionsplaner och redovisa alternativa användningar av resurserna beaktas. anslöt sig till utskottets utlåtande. o Den alternativplan som utarbetades vid i har väckt internationellt intresse. När arbetarna vid hotades av avsked arbetade de tillsammans med tekniker och forskare fram en alternativplan med två målsättningar: dels att skydda rätten till arbete genom att föreslå en rad alternativa produkter, dels att bland dessa ta fram sådana som var nyttiga för samhället som helhet. Planer för alternativ, civil produktion är åtgärder som ökar handlingsfriheten i det försvarspolitiska arbetet. Det är åtgärder som ökar tryggheten för de anställda inom den militära produktionen. Därtill borde de vara av intresse för företagen. Oberoende av vilken uppfattning man har i den försvarspolitiska debatten bör man kunna ställa sig bakom följande önskemål: o Det är angeläget att försvarspolitiken kan bedömas på strikt sakliga grunder och att man således kan undvika att kortsiktiga sysselsättningsproblem tvingar fram på lång sikt okloka beslut, o Det är likaså angeläget att det inte är de anställda inom den militära produktionen som får betala priset för de omställningar som av skilda skäl kan bli nödvändiga. o För samhällsplaneringen i de orter som är beroende av de arbetstillfällen den militära produktionen ger, är en alternativ produktionsoch sysselsättningsplanering av utomordentligt stor betydelse. En långsiktig planering - också innehållande alternativ till den militära produktionen - är således angelägen vid de industrier som berörs. Ett hinder för de företag som levererar militära beställningar kan vara svårigheter att finna kommersiellt lönsamma produkter. Detta problem är emellertid inte generellt. En metodisk genomgång av områden där stora behov kvarstår öppnar många vägar till kommersiellt lönsam produktion. Två vägar bör prövas att motverka de hinder som företagen kan anse sig ha: dels bör en förutsättningslös granskning ske av finansieringsformerna under en övergångstid - ett exempel är Lucasfabriken där framtagande av en ny produkt till två tredjedelar bekostas av arbetslöshetsunderstöd och mellanskillnaden täckts av intäkterna från produktionen dels att särskilt uppmärksamma och inventera de stora samhälleliga behov som finns inom sektorerna sjukvård, social omvårdnad, miljövård, kommunikation etc., som industrin kan uppfylla. En utredning bör tillsättas för att undersöka formerna - bl. a. kostnader, metoder och ansvarsfördelning - för en alternativ planering av detta slag. Utredningen bör studera på vilket sätt och i vilken omfattning planering och sysselsättningsläge inom den militära produktionen skapar bindningar för regering och riksdag vid de försvarspolitiska besluten. Hänsyn bör därvid tas, inte bara till de större företagen, utan också till de mindre företag som bl. a. fungerar som underleverantörer. Utredningen bör också undersöka de former för alternativ produktions- och sysselsättningsplanering som kan finnas i andra länder. Utredningen bör också söka former för en alternativ planering, som möjliggör beslut om förändrad omfattning eller inriktning av det svenska försvaret utan att detta får allvarliga konsekvenser för de anställda eller för de kommuner och företag som berörs. Bland de frågor som bör belysas av utredningen finns följande: Vilka krav på en alternativ sysselsättningsplanering bör ställas på de industrier som kommer i åtnjutande av militära beställningar? Hur kan man vid en alternativ planering bevara de teknologiska kunskaper av allmängiltigt intresse som finns inom den militära produktionen? På vilket sätt skall stat, kommuner och anställda tillförsäkras ett rimligt inflytande över planeringen? På vilket sätt kan staten, t. ex. inom ramen för sysselsättnings- och forskningspolitiken, underlätta en alternativ planering? Som tidigare framhållits har den militära produktionen här redovisats som det just nu kanske mest framträdande exemplet på det allmängiltiga problem, som kravet på en alternativ industriell planering utgör. De argument som framförts kan emellerid överföras också till andra områden. Utredningen bör därför söka vidga perspektivet till att omfatta också produktionsomställningar som motiveras av miljöpolitiska eller andra skäl. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begären utredning av formerna för en alternativ produktions- och sysselsättningsplanering vid bl. a. de företag som är beroende av militära beställningar. MAJ () () () () ()