mot · G20240 · 1978-11-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor Inledningsvis anser vi oss tyvärr nödsakade instämma i regeringens syn på de svenska varvens möjligheter att inom överskådlig tid teckna lönsamma kontrakt på större tank- och lastfartyg. Ett mycket påtagligt exempel på svårigheterna på denna marknad anser vi vara det japanska jätteföretaget färdigbyggda, hypermoderna storvarv i , som inte lyckats teckna ett enda kontrakt, varför hela varvet f. n. ligger i "malpåse. Mot denna bakgrund vili vi bara än en gång beklaga det faktum att övriga partier inte stödde vårt initiativ och reservation för en kraftfull satsning på alternativ produktion vid Göteborgsvarven redan då. Härigenom förlorades mycket värdefull planeringstid, varför de japanska varven på detta område fått ett olyckligt försprång och redan tecknat vissa order på de områden där Göteborgsvarven nu vill satsa resurser på alternativ produktion. Men eftersom varven i har en allsidig, mycket skicklig tjänstemanna- och arbetarstam, tror vi dock att det finns goda utsikter att en snar, kraftfull och målmedveten satsning på detta område skall ge värdefull, lönsam sysselsättning på litet sikt. Vad är alternativ produktion? I pressen och även bland de anställda har diskuterats huruvida flytande produkter som bostadsriggar, hotell, fabriker och fartygsdockor skulle betraktas såsom alternativ produktion. Vi anser det visserligen självklart att så är fallet, men finner det ändå angeläget att riksdag och regering nu fastslår att nyssnämnda och liknande produkter skall betraktas såsom alternativ produktion och få tillverkas vid Göteborgsvarven, detta inte minst med anledning av att vissa anslag i propositionen specialdestinerats för alternativ produktion. Hur få order på alternativa produkter? Alla vet att det är svårt att skaffa order på nya produkter, så länge man inte kan hänvisa till anläggningar etc. som man redan gjort och som kan studeras i färdigt skick och i verksamhet. I har varven tillgång till specialister på såväl tjänstemanna- som arbetarsidan - förutom på traditionellt båtbyggeri - på områden som motor- och ångteknik, rörläggeri m. fl. Detta bör öka möjligheterna att med framgång konkurrera med exempelvis 1 1978/79. japanerna vid tillverkning av flytande fabriker och hotell. Behov av sådana produkter torde erfarenhetsmässigt förefinnas i flera av de utvecklingsländer som vi inom ramen för u-landsbiståndet ger betydande ekonomiskt stöd. Vi är medvetna om att många inom SIDA är motståndare till s. k. bundet bistånd, och under mera normala arbetsmarknadsförhållanden har vi förståelse för detta. Men i den exceptionella situation som de svenska storvarven nu befinner sig i anser vi det självklart att SIDA bör undersöka möjligheterna att till vissa länder söka få ge stödet i form av en flytande fabrik, ett flytande hotell, en fartygsdocka etc., som tillverkats av exempelvis . På detta sätt skulle man kanske ganska snabbt få till stånd ett par anläggningar i , som sedan kunde fungera såsom referensanläggningar för de svenska varvens kapacitet på detta område. Sedan borde m. fl. med betydligt större utsikt till framgång kunna konkurrera om andra order världen över. Skulle inte varven kunna tillgodose svenska behov? Ingen torde vara okunnig om att varven måste syssla med en hel del olönsam produktion för att inte bli nödsakade att friställa personal. Vi menar dock att det är angeläget att i all möjlig mån tillse att dylik sysselsättningsbevarande produktion behålls inom landet. Att exempelvis leverera fartyg till underpris till befarar vi snabbt kan leda till ökad arbetslöshet inom den redan hårt trängda svenska rederinäringen. Varför då inte i stället inrikta sig på produkter som kan komma det svenska samhället till godo? Givetvis måste förlustbringande produktion minimeras, men övergångsvis måste den accepteras. Som exempel på dylik produktion skulle vi vilja nämna bromateriel åt svenska armén, båtmateriel åt marinen och färjor och stålbroar åt . Kanske skulle man under denna rubrik kunna inordna skrotning av äldre eller i vart fall inte hypermoderna tankfartyg o. d. Dylik fartygsskrotning skulle sannolikt också öka den svenska rederinäringens lönsamhet med därmed bibehållen sysselsättning för sjöfolket. Vi anser också att musikteaterprojektet i skulle kunna ge värdefull sysselsättning åt såväl varvs- som byggnadsarbetare, oavsett om man stannar för ett bygge på den s. k. Ullevitomten eller ett pråmbaserat bygge placerat någonstans mellan och . Vi hoppas därför att den socialdemokratiska kommunledningen i snabbt tar ställning till hur och var den mycket efterlängtade nya musikteatern skall byggas, så att regeringen sedan kan ta ställning till statsbidragets storlek. Vi vädjar därvid om generositet från statens sida mot den hårt drabbade . harju redan skaffat garantier för visst ekonomiskt stöd från angränsande landstingskommuners sida. Inom energiområdet finns också några projekt, som kan ge viss - inte bara marginell - sysselsättning i . Vi tänker då exempelvis på kasunbaserade vindkraftverk i kustbandet. Svenska forskare redovisar så sent som detta år i som sin bestämda uppfattning att just sjöbaserade vindkraftverk borde kunna ge ett avsevärt tillskott till landets energibalans. Placeringen från land ökar effekten avsevärt, med lägre produktionspris och reducerade negativa miljöeffekter till följd. Vi tror att en satsning på ett 3050-tal vindkraftverk längs de norra delarna av är fullt realistiskt och ekonomiskt fördelaktigt som sysselsättning kan skapas såväl vid varven som i de aktuella kustområdena, som också lider av undersysselsättning . Av samma skäl anser vi också att det projekterade kraftvärmeverket på bör komma till stånd möjligt. Av miljömässiga skäl bör det i första hand drivas med naturgas. Och vi får ju snart tillgång till , som lagerbyggs vid och som ännu inte funnit köpare. synes ju också ha goda möjligheter att på acceptabla villkor få köpa naturgas från ett par håll. Men kan inte klara finansieringen av kraftvärmeverket utan att staten går in såsom delägare (via ) och tar på sig en avsevärd del av investeringskostnaderna. Byggnation av kraftvärmeverket och därmed förenad fjärrvärmeutbyggnad är av miljöskäl mycket angelägna projekt för göteborgarna och skulle ge värdefull sysselsättning för många yrkesgrupper inom . Hur hjälpa den som vill byta från varvs- till annat jobb? För att på acceptabelt sätt klara nedbantningen av den svenska varvskapaciteten är det givetvis angeläget att på allt sätt stimulera till övergång till annan sysselsättning, när tillfälle därtill uppkommer. Men den som jobbar full dag vid varven har sannerligen inte stora möjligheter att hålla sig underrättad om vilka jobb som är lediga och vad jobben innebär i fråga om löne- och andra villkor. Genom den redan kraftiga neddragningen av antalet varvsanställda i är det sannolikt att personalavdelningarna därstädes har en viss undersysselsättning. är denna personal i vissa fall experter på platsannonsering, rekrytering m. m. Vi vill därför föreslå att man vid varje varv avdelar en eller flera lämpliga personer med uppgift att ragga upp nya jobb åt varvsarbetare. Vi vet av egen erfarenhet, hur viktigt det är att man vid omplacering får hjälp såväl med att undersöka vad det nya jobbet egentligen kräver av en och vad man tjänar m. m. som man - om man är intresserad - har någon som kan hjälpa till att ge rekommendationer etc. till den nye arbetsgivaren. Naturligtvis skall arbetsförmedlingarna också hjälpa till att skaffa fram dessa jobb, men för att uppnå effektivitet och öka säkerheten för att få rätt man på rätt jobb tror vi att medhjälp från det egna varvets personalfunktion är ett mäste för att nå goda resultat. Uppföljning av de varvsanställdas situation är mycket viktig! De mål för varvsneddragningen som satts är - speciellt för vidkommande med hänsyn till tidigare beslutad avveckling av verksamheten vid och - sannolikt svåra att nå, även om behovet är verifierat. Men å andra sidan måste omläggningen ske under socialt acceptabla former. Ingen vet , om detta är möjligt med de förslag och insatser som görs. Vi vill därför understryka vikten av att en årlig uppföljning görs varje höst i samband med att budgetpropositionen utarbetas för nästkommande budgetår. Insatserna under det kommande budgetåret måste då avstämmas mot vad som uppnåtts resp. bedöms kunnat uppnås under pågående budgetår. Här gäller det ju att samordna resurser inom en rad departement för att snabbt omstrukturera den svenska varvsindustrin utan att de anställda skall bli utan arbete. Omplacering till andra expansivare företag inom de aktuella regionerna spelar därvid en nyckelroll. Detta är också främsta anledningen till varför vi kräver att personalfunktionerna vid resp. varv avdelar personal med uppgift att medverka i detta såväl för den enskilde som för samhället i stort viktiga arbete! Som vi redan tidigare i ett par avsnitt framhållit är det angeläget att skapa arbetstillfällen inte bara vid varven utan även inom andra företag i regionen. Från denna synpunkt är det mycket värdefullt att vi nu fått till stånd länsvisa utvecklingsfonder med hyggliga resurser till förfogande. Vi ser det som speciellt värdefullt att och på detta sätt kan utöva ett avgörande inflytande på hur tillgängliga anslag skall utnyttjas, utan den försenande och byråkratiserande centralstyrning som i vissa avseenden präglade de tidigare företagarföreningarna. Enligt vad vi erfarit från ansvarigt håll inom vår regionala utvecklingsfond, har man redan under behandling ett så stort antal realistiska projekt att tillgängliga medel är förbrukade , trots att anslagen avser /79. Då det givetvis är ytterligt angeläget att alla realistiska sysselsättningsskapande projekt i länet får tillgång till erforderligt riskkapital, anser vi att den i propositionen föreslagna totala anslagsramen på 30 milj. kr. är alltför snäv. Enligt vår uppfattning bör länets utvecklingsfond tillföras minst 50 milj. kr. för att få möjlighet att tillgodose behoven under innevarande budgetår. Anslaget för Medelstillskott till regionala utvecklingsfonder inom varvsregionerna bör därför i erforderlig mån höjas och anslaget för Bidrag till sysselsättningsåtgärder inom varvsregionerna i motsvarande mån reduceras. På detta sätt skapas ju värdefull alternativ sysselsättning för dem som på grund av undersysselsättningen vid varven vill söka sin bärgning på annat håll. I sammanhanget vill vi också framhålla att vi stöder propositionens förslag om bildande av ett investmentbolag i . Vi förutsätter att detta investmentbolag får ett aktie- och bidragskapital på sammanlagt minst 50 milj. kr., eftersom problemen är störst där och resurserna måste avvägas mot behoven. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att måtte ge regeringen till känna vad i motionen förordats för att åstadkomma snabbaste möjiga strukturomvandling vid Göteborgsvarven i kombination med tryggad sysselsättning för de anställda antingen vid varven eller annat företag i regionen. () ()