ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021154 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om högskoleutbildningen i hälso- och miljövård Hälso- och miljövårdslinjen är en treårig allmän utbildningslinje, som finns inrättad endast vid i . Det främsta syftet med utbildningslinjen är att den som genomgått utbildningen skall kunna svara för uppgifter som kan ankomma på en hälsovårdsinspektör i en kommun. Ett annat mål är att göra den som genomgått utbildningen användbar också inom andra sektorer i arbetslivet, t. ex. inom industri eller offentlig förvaltning. Samhällets utveckling pekar på ett utökat behov av befattningshavare med en utbildning motsvarande den som erhålls vid hälso- och miljövårdslinjen. Ett vidgat intresse för miljöfrågor och en utökad lagstiftning inom området innebär sannolikt ett ökat behov av befattningshavare utbildade för dessa ändamål. Sammantaget pekar flera faktorer på att skäl föreligger för ett behov av en utökad utbildningskapacitet. En ny kategori studerande är de s. k. 25-4, dvs. de med lång praktisk erfarenhet. Man kan anta att även i intresseområdet hälso- och miljöfrågor finns denna kategori. Många av dessa har bildat familj och söker sin vidareutbildning så nära hemorten som möjligt. För att få en utbildning geografiskt balanserad borde därför en utökad utbildningskapacitet lokaliseras till . På så sätt skulle alla sökandegrupper få en bättre utbildningsmöjlighet, vilket även skulle innebära en breddad sökandefrekvens. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begären undersökning av utbildningsbehovet och att vid ett visat behov av ökad utbildning denna lokaliseras till . (s) () () ()
mot · G1021155 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om jämställdhetsfrågor i skolundervisningen Inom undervisningen i den svenska skolan haren viss internationalisering skett. Den har till syfte att bredda elevernas syn och göra dem medvetna om att vårt land ingår i ett globalt sammanhang och i ett samspel där vi möter andra folk, t. ex. inom FN:s ram, i ett arbete för fred och en fredlig utveckling. För att utveckla detta medvetande måste alla möjligheter tas till vara och tillgängligt material utnyttjas. I fråga om jämställdheten finns en central utgångspunkt i den världsaktionsplan för jämställdhet mellan män och kvinnor som antogs av FN:s internationella kvinnokonferens i och som senare fastställdes av FN:s 30:e generalförsamling som riktlinjer för arbetet under det kvinnoutvecklingsårtionde som beslutades och som sträcker sig . Samma centrala ställning i jämställdhetsarbetet bör tillkomma den deklaration och aktionsplan för jämställdhet i arbetslivet som antogs av internationella arbetskonferens . Dessa båda viktiga internationella instrument är dock alldeles för litet uppmärksammade och kända i vårt land, om man undantar en begränsad krets av bl. a. kvinnoorganisationer som mera programmatiskt driver jämställdhetsfrågorna. Det är viktigt att det internationella arbetet under kvinnoutvecklingsårtiondet blir allmänt känt och att de svenska jämställdhetssträvandena sätts in i sitt internationella sammanhang. Särskilt betydelsefullt är att unga människor görs medvetna om dessa förhållanden genom skolan. Världsaktionsplanen liksom ILO-planen bör ha en given plats i undervisningen såväl på högstadium som i gymnasieskolan. Inte minst viktigt är att orientering om dessa dokument ges i folkhögskolor och hushållsskolor. Med hänsyn till vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen understryker vikten av att i undervisningen läggs in orientering om världsaktionsplanen för jämställdhet mellan kvinnor och män och om ILO-planen för jämställdhet i arbetslivet. () ()
mot · G1021157 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78: 1157 av m. fl. om polymerteknisk högskoleutbildning i Inom plast- och gumiindustrin finns behov av kvalificerad utbildning för befattningshavare till tekniska och arbetsledande uppgifter. På gymnasienivå startades polymerteknisk utbildning (plast och gummi) i form av högre specialkurs vid i . Denna kurs vänder sig i första hand till ungdomar som har slutfört sina studier på teknisk eller naturvetenskaplig linje i gymnasieskolan och bygger på de kunskaper som ungdomen får på dessa linjer, men för dem som redan har sin sysselsättning inom den polymertekniska industrin saknas lämplig utbildning på högskolenivå. har i sina äskanden för /79 föreslagit yrkesteknisk högskoleutbildning med polymerteknisk inriktning i . Behovet av dylik utbildning har på initiativ av kommun diskuterats med företrädare för i , berörda industrier och fackliga organisationer i västra , och samstämmighet har rått om att sådan utbildning är nödvändig och att den lämpligen bör förläggas till . Från textilinstitutet i och från företrädare för tekoindustrin har man starkt framhållit att en polymerteknisk utbildning av högskolekaraktär även bör omfatta textil, eftersom det grundmaterial som används inom textilindustrin i stor utsträckning har sitt ursprung i polymerkemin. Vidare kommer de som utbildas för dessa tre materialområden (textil-gummi-plast) att få goda kunskaper inom ett brett område där arbetsuppgifterna kan variera, och övergångar till industrier med olika polymerteknisk inriktning blir lättare. De skäl som talar för att en polymerteknisk utbildning av yrkesteknisk högskolekaraktär bör förläggas till kan sammanfattas i följande punkter: ligger centralt för ett antal välutvecklade industriföretag inom såväl plast-gummi som textil i västra och bör bli ett naturligt centrum för utbildning på det polymertekniska området. Flera industrier har förnämliga laboratorier och är högt rationaliserade. Dessa kan användas i den tillämpade utbildningen. I finns ett textilinstitut med stora branschkunskaper på textilfiberområdet. Vidare har statens provningsanstalt flyttat till och utför provningar på plast- och gummiområdet. Den har högt kva 1 1977/78. 3 sami Nr 11571162 lificerad personal på det polymerteknologiska och polymerkemiska området, som kan tillföra polymerutbildningen värdefull kunskap. Provningsanstaltens utrustning för polymerteknologi och polymerkemi är också av högsta klass. och har stora svårigheter med sysselsättningen och näringslivets ensidighet. Den föreslagna utbildningen skulle kunna ge värdefulla bidrag till arbetet med att diversifiera näringslivet. Försöksverksamhet med Yth-utbildning kräver trots förhandssonderingama tid för planläggning och rekrytering, och bör därför begära förslag om inrättande av sådan utbildning om den skall kunna komma i gång . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att försöksverksamhet med yrkesteknisk högskola med polymerteknisk (textil-plast-gummi) inriktning startas i . () HANS NYHAGE (m) () MAJ ()
mot · G1021159 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1159 om de gravt hörselskadade gymnasieelevernas situation Elevantalet vid utbildning av gravt hörselskadade elever vid kommuns gymnasieskola uppgår till 200 för nästa budgetår. Verksamheten är spridd på de flesta gymnasieutbildningar, och staten finansierar verksamheten med statsbidrag till kommunen. Enligt uppgift har kommunen dock nu sagt upp avtalet för att få frågan om samarbetsfrågorna prövade över hela fältet. I pågår en utredning rörande huruvida de hörselskadade elever som väljer annat yrke än det som ges utbildning för i skall kunna erhålla utbildning på annan plats men ändå ingå i organisationen med som sammanhållande plats. Detta är något som vi således får avvakta. Däremot kommer frågan om organisationen, tillsammans med övriga frågor som ingår i nuvarande avtal, i ett avtalslöst läge genom uppsägningen av avtalet. Frågan om sådan utbildning skall meddelas på annan ort och om särskild enhet där skall skapas eller om enheten fortfarande skall vara i måste därför prövas. Med anledning av det i motionen angivna föreslår vi att beslutar hos regeringen anhålla att frågan om de gravt hörselskadades gymnasiesituation blir föremål för en genomgripande utredning.
mot · G1021164 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1164 om svenskundervisningen för invandrare Den svenska invandringspolitiken inrymmer många svåra problem att lösa. För de flesta invandrare löses de olika problemen på ett godtagbart sätt. Vi är skyldiga att ge invandrarna en samhällsservice som också innebär bättre möjligheter att lära svenska språket. Svenskspråksundervisningen bedrivs genom olika företag, genom AMSundervisning och genom olika studieförbunds försorg. Genom dessa åtgärder kan de flesta invandrare erhålla den svenskspråksundervisning som bedöms erforderlig. Undervisningen anordnas endast på orter där man kan erhålla det antal invandrare som enligt bestämmelserna erfordras för att anordna en kurs. För invandrare som kommer till genom giftermål (främst kvinnor) och som av olika anledningar ej kan erhålla arbete eller ej kan arbeta p. g. a. skötsel av barn m. m. finns knappast möjlighet till svenskspråksundervisning om de är bosatta i ett mindre samhälle. De kan ej få undervisning exempelvis på ortens företag (ej anställda), de är för få för att kunna bilda en studiecirkel, återstår att åka till en stad där undervisning äger rum. Med allmänna kommunikationsmedel kan det bli fråga om en hel dags bortovaro för att erhålla ett par timmars undervisning. Resa, ordnande av barnpassning m. m. gör att dessa invandrare ej deltar i svenskspråksundervisningen. Det är angeläget att denna kategori invandrare fångas upp och att resp. kommun anordnar erforderlig svenskspråksundervisning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om svenskundervisning för invandrare.
mot · G1021166 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1166 av m. fl. om åtgärder för samlevnadsinformation i skolan Det stora antalet skilsmässor i vårt land har blivit ett allt allvarligare problem. har ca 100 000 äktenskap upplösts genom skilsmässa. Därtill kommer alla de fall då personer som levat tillsammans under äktenskapsliknande former har flyttat isär. Det är mycket vanligt att en skilsmässa medför stor tragik, åtminstone för en av makarna, såväl känslomässigt som i ekonomiskt avseende. Många frånskilda tvingas till en drastisk sänkning av levnadsstandarden. Även för barnen blir det stora problem; vid en skilsmässa förlorar de en stor del av den trygghet som är väsentlig för en harmonisk utveckling. Barnen behöver båda föräldrarna. När ungdomar kommer på sned i livet, visar det sig ofta att föräldrarnas skilsmässa och den därav följande otryggheten haft en negativ inverkan. Samhället drabbas också av skilsmässorna genom stora kostnader för de bidrag som i många fall blir nödvändiga. Staten bör därför göra större insatser för att minska antalet skilsmässor. Vi måste försöka skapa en positiv miljö för hemmet och familjen. Alla ungdomar borde redan i skolan få grundlig information om vad det innebär att bli föräldrar ett slags förberedande föräldrautbildning. De skulle då vara medvetna om det ansvar som föräldraskapet medför och därmed även vara bättre rustade att möta de påfrestningar som normalt väntar dem. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till åtgärder i syfte att minska antalet skilsmässor i enlighet med vad som anförts i motionen om samlevnadsinformation i skolan.
mot · G1021167 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1167 av m. fl. om den andliga vården i skolan I dagens svenska skola får eleverna en högklassig undervisning av skickliga lärare, som till sitt förfogande har förnämliga läromedel. Aktiviteterna på det kulturella området och inom idrotten är också väl utvecklade. Yrkesvägledningen ägnas stor omsorg liksom elevhälsovården. Men trots detta kämpar många skolungdomar med svåra problem. Det gäller för dem att lösa livsfrågorna, att finna livets mening. Och just detta att finna livets mening är ju, i sina olika aspekter, en av de största och djupaste frågorna för ungdomar i tonåren. Valet av yrke t. ex. kan vara mera påfrestande än vi tänker oss för en ung människa, inte minst med dess komplicerade samhällsliv. Det är inte säkert att det finns en arbetsuppgift som väntar, när man är färdig med sina studier. Allt detta skapar naturligen problem för de unga, och vi vet att det i icke ringa utsträckning förekommer alkohol- och narkotikamissbruk bland skoleleverna. Det har också blivit alltmer vanligt att eleverna skolkar från undervisningen. I sammanhanget bör nämnas att de många skilsmässorna säkerligen bidrar till att försvåra situationen för ett inte ringa antal skolelever. Mot denna bakgrund framstår det helt klart att behovet av verkliga ledstjärnor för skolungdomarna är stort, och här får samhället inte tveka när det gäller att ge ungdomarna all den hjälp som kan ges för att lösa problemen. Vi reser frågan: Varför har inte skolungdomarna tillgång också till en präst/pastor eller en kurator med positiv inställning till och utbildning för att ge hjälp och vägledning i svåra situationer, när lärarnas, läkarnas och de vanliga skolkuratorernas insatser inte räcker till? De kontakter som kristna personer har med skolan kontakter som genomgående får ett positivt gensvar dokumenterar ständigt ungdomarnas stor behov av andlig hjälp och vägledning. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att, i enlighet med vad som anförts i motionen, ge eleverna i det allmänna skolväsendet tillgång till andlig vård och vägledning inom skolans ram. () () () () () ()
mot · G1021168 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1168 av om dövskolornas bibliotek Döva och gravt hörselskadade människor har i allmänhet ett betydligt begränsat ordförråd i jämförelse med hörande. För att de skall kunna tillgodogöra sig litteratur, måste de ha tillgång till böcker, som tar hänsyn till just detta handikapp. På våra dövskolor finns självklart bibliotek, där sådan litteratur finns tillgänglig. Emellertid är anslagen till denna verksamhet så begränsade, att dessa bibliotek inte kan fylla det stora behov som finns. I de låga anslagen som utgår, skall även personalens facklitteratur inrymmas. Resultatet blir självklart, att sådan litteratur helt enkelt inte blir inköpt, alla pengarna måste gå till böcker åt eleverna. Eftersom det är stor efterfrågan på dessa biblioteksböcker, blir också slitaget stort. Påpekas bör också att åldersskillnaden mellan eleverna är , varför det blir en stor spännvidd när det gäller innehållet i den tillgängliga litteraturen. Ett viktigt önskemål är också en form av boklådor i de olika elevhemmen. De skall ju vara så hemlika som möjligt, och då är tillgång till litteratur också en nödvändighet. att hos regeringen begär en översyn av dövskolornas bibliotek och möjligheter till övrigt litteraturutbud.
mot · G1021169 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1169 av m. fl. om undervisningen av vuxna analfabeter Undervisning av vuxna analfabeter är ett viktigt åtagande för de rektorsområden, där sådan undervisning av olika skäl är aktuell. Till dels är det väl ett nytt behov, framkallat av den stora invandring som skett till vårt land . Det måste anses vara en kvalificerad form av undervisning på så sätt att den kräver en annan sorts pedagogik och andra läromedel och metoder än vanlig undervisning, vilken vänder sig till barn eller till läs- och skrivkunniga vuxna. Denna betungande del av undervisningen räknas emellertid inte in, när man skall avgöra hur många och vilken form av tjänster som behövs i ett rektorsområde. att anhåller hos regeringen om att undervisning av vuxna analfabeter poängberäknas efter samma grunder som övrig undervisning vid tillsättandet av tjänster inom skolväsendet. () () () ()
mot · G1021170 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1170 om informationen genom länsskolnämndema rörande alkohol m. m. När förra antog nya riktlinjer om den framtida alkoholpolitiken beslöts att länsskolnämndema skulle få ökade medel för att göra det möjligt att understödja och utvidga den verksamhet som bedrivs av s. k. ANT-kontaktpersoner (= Alkohol, Narkotika, Tobak) vid länsskolnämndema. Detta särskilda anslag var det första i sitt slag som hade öronmärkts för denna verksamhet. Erfarenheten visar att ANT-kontaktpersonerna gjort ett värdefullt arbete, bl. a. därför att man tagit hänsyn till de skilda förutsättningar som rått i olika län. Under en nära tioårig period har alltså denna försöksaktivitet ägt mm. Trots att anslaget som beslöts föregående var förhållandevis blygsamt, mottogs det ändå positivt just därför att man upplevde möjligheten att få en fastare organisation i sin ANT-verksamhet. ansåg i sina petita inför det kommande budgetåret att ANT-verksamheten skulle nå full omfattning kommande budgetår. Av budgetpropositionen kan man dock konstatera att regeringen inte beräknar några särskilda medel för den verksamhet som bedrivs av ANTkontaktpersonerna vid länsskolnämndema. Förhoppningarna knyts till SIA-reformen och att man inom den ramen skulle kunna få en aktuell ANT-information. Det man nu kan riskera är att när något särskilt anslag till ANTverksamhet inte föreslås, så kan en del länsskolnämnder förlora den personliga resurs som ANT-kontaktpersonerna är och varit. Enligt vår mening finns det anledning att motverka en sådan utveckling. Värt att notera är den goda verksamhet som bedrivits då verksamheten låg på försöksstadiet. Mycket frivilligt arbete har nedlagts av dem som haft uppdraget som ANT-kontaktpersoner. Ofta har det skett med särskilt intresse för dessa frågor och med engagemang i bl. a. och andra folkrörelser. Därtill kommer de många personliga initiativ som gett ett bra samarbete med andra organisationer och myndigheter. På ANT-området har man haft en verksamhet som ligger helt i linje med de tankegångar som bär upp hela SIA-reformen. Det finns därför anledning för att särskilt poängtera värdet av att ANT-verksamheten inte kommer bort i den strukturförändring som pågår i anledning av SIA-reformen. I anledning av det anförda vill vi föreslå att hos regeringen begär åtgärder i syfte att säkra och utveckla den resurs som ANT-kontaktpersonerna inom länsskolnämnderna utgör.
mot · G1021171 · 1978-01-23 00:00:00 — Motion 1977/78:1171 av m. fl. I såväl anslagsframställning för /79 som i särskild skrivelse har mot bakgrund av ställningstagande vid behandlingen av propositionen 1976/77: 55 om reformering av folkhögskolan föreslagit inrättande av ytterligare ett antal självständiga folkhögskolor. Bland de av SÖ föreslagna finns den arbetande, till anknutna filialfolkhögskolan i med som huvudman. Utbildningsministern har dock förklarat sig inte beredd att biträda SÖ:s förslag med avseende på folkhögskolan i . Vi erinrar om att efter framställning från huvudmannen föreslog att nämnda folkhögskola skulle få självständig ställning. Framställningen från huvudmannen har upprepats . I har motioner i ärendet väckts såväl vid riksdag (1973: 1324) som i anslutning till behandlingen av prop. 1976/77: 55 (1976/77: 1436). I båda de nämnda motionerna har einrats om att verksamheten vid skolan uttryckt i elevveckor alltsedan arbetsåret 1968/69 överstigit i väsentlig utsträckning normaltalet 3 400. Skolan har nyrenoverade, väl fungerande lokaler, ett stabilt elevunderlag finns. Alltsedan 1968 har på grund av skolans storlek en särskild administration, i de allra flesta avseenden skild från huvudskolans, fungerat och huvudmannaskapet är klart. Utöver vad som framhållits i tidigare motioner bör skolans betydelse i regionalpolitiska sammanhang understrykas. I samband främst med behandlingen av förslagen till åtgärder för att motverka följderna av branschsvårigheterna inom stålindustrin har sysselsättningssvårigh inom norra varit föremål för uppmärksamhet. Härvid har påtalats den bl. a. på grund av belägenheten i närheten av huvudstadsregionen svaga service- och tjänstesektorn inom . Detta gäller också utbildningssidan. Behovet av utbildningsmöjligheter framträder inte minst under nuvarande förhållanden påtagligt inom kommun. Folkhögskolans karaktär av dagfolkhögskola erbjuder andra utbildningsmöjligheter för bl. a. familjeförsörjare än dem som ges vid internatfolkhögskolor på annan ort. Med hänsynstagande till verksamhetens stabilitet och omfattning samt dess betydelse bl. a för att komma till rätta med sysselsättningsproblemen inom norra , bör enligt vår mening folkhögskolan i erhålla självständig ställning fr. o. m. /79. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att filialfolkhögskolan i inom ramen för budgetpropositionen erhåller ställning som självständig folkhögskola fr. o. m. . () () () () () ()
mot · G1021172 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1172 av och om utbildning av fiskare på gymnasial nivå Yrkesutbildningen inom gymnasieskolans ram tillgodoser många skiftande näringars behov av grundutbildad arbetskraft inom respektive yrke. Det är självfallet lätt att ge exempel på yrkesinriktningar som inte tillgodoses på detta sätt. Den svenska fiskerinäringen är ett exempel på detta. Även om naturligtvis yrkesskickligheten inom fiskarkåren i första hand är beroende av en rent praktisk erfarenhet, vore en grundläggande yrkesutbildning av stort värde. Detta kan ses bl. a. mot bakgrunden av en mer förfinad teknik inom fisket och ökade krav på baskunskaper i exempelvis biologi. Det pågår på såväl central nivå som lokalt i olika kommuner ett arbete, som syftar till utformandet av en gymnasial fiskarutbildning. Vi anser att i första hand bör komma i fråga när det gäller att lokalisera en sådan utbildning. Motiven är dels att har en av våra största fiskehamnar, kompletterad med en omfattande fiskeindustri, dels att regionen behöver stöd för att utveckla sitt näringsliv, varvid ökad satsning på fiskenäringen är ett led. En fiskarutbildning lokaliserad till sydöstra kan vidare lätt anknytas till en eventuellt kommande YTH-utbildning med anknytning till fiskindustrin, som förläggs till . Med hänvisning till det framförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande fiskarutbildning på gymnasial nivå i . () BO ()
mot · G1021177 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till av maskinförarutbildning bildades (), sammansatt av representanter från arbetsmarknadsparter inom den statliga och kommunala samt enskilda sektorn, med intresse för yrkeskunniga maskinförare. Kommitténs slutbetänkande Förslag till utbildningsprogram för förare av skogs- och byggmaskiner överlämnades , med hemställan om snar etablering av såväl ungdoms- som vuxenutbildning av maskinförare. I anslagsframställningen för /78 föreslog en viss försöksverksamhet. Enligt skulle kostnaden för den första uppsättningen undervisningsmaterial uppgå till 9,75 milj. kr. I budgetpropositionen för /78 var inte statsrådet beredd att förorda den föreslagna f örsöksverksamheten. I finns en skogsbruksskola i direkt anslutning till gymnasieskolan. Goda utbyggnadsmöjligheter finns. Enligt MUK är det väsentligt att utbildningen sker jämsides med den ordinarie skogsbrukslinjen. I en nyligen framtagen utredning från skogsbruksskolan i påvisas att dagkostnaden för maskinförarutbildningen om den läggs ned i befintlig skogsbruksskola blir ungefär lika hög som för skogsbruksskolan. Detta trots att maskinförarutbildningen kräver dyrbara läromedel. Att kostnaden kan nedbringas är beroende av att man i långa stycken kan använda samma maskiner, lokaler och lärare. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen uppdrar till att inom gymnasieskolans ram starta försöksverksamhet med maskinförarutbildning inom skogs- och byggnadsbranschen och att försöksverksamheten förläggs till . () () () AXEL ()