mot · G1021868 · 1978-04-05 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:136 om ändrade regler för skattetillägg m. m. har en person kunnat drabbas av skattetillägg på åtskilliga tusental kronor för ett slarvfel i deklarationen, vilket utan svårighet hade kunnat rättas till av taxeringsnämnden med ledning av tillgängliga kontrolluppgifter. Detta förhållande har på goda grunder ansetts otillfredsställande. Efter en delreform föreslår regeringen nu i propositionen 1977/ 78:136 att skattetilläggen i de fall där den felaktiga uppgiften kan rättas till av taxeringsnämnden med ledning av tillgängligt kontrollmaterial skall sänkas från till av den skatt som belöper på det undandragna beloppet. Det måste starkt ifrågasättas om denna förändring i de gällande reglerna är tillräcklig för att skapa rättvisa på detta område. Den som underlåter att ta med en inkomst i sin deklaration som genom en arbetsgivaruppgift kommer att anges till taxeringsmyndigheterna kan knappast misstänkas för att vilja skattefuska. Än mindre kan naturligtvis den person som av misstag råkar skriva av sin inkomstuppgift felaktigt beskyllas för att vilja undanhålla staten skatteintäkter. I allmänhet harju vederbörande också betalat in preliminär skatt för det korrekta beloppet. Över huvud taget kan hävdas att den som gör ett sådant fel i deklarationen, vilket lätt kan upptäckas av taxeringsmyndigheterna och vilket också bör upptäckas om dessa fullgör sina granskningsskyldigheter, inte rimligen kan anses försöka skattefuska. Starka skäl talar således för att skattetillägg över huvud taget inte bör utgå i de nu aktuella situationerna. I detta sammanhang kan nämnas att en felsummering i deklarationen inte beivras med skattetillägg eller på annat sätt. Det är svårt att se den principiella skillnaden mellan den förseelse som ligger i att felaktigt summera inkomstuppgifter och att felaktigt skriva av en inkomstuppgift från arbetsgivaren. Det måste i vart fall framstå som helt orimligt att skattetillägg skall kunna utgå med i princip hur högt belopp som helst. Med hänsyn till vikten av att de uppgifter deklaranterna lämnar är så exakta som möjligt kan det naturligtvis hävdas att en viss förseelseavgift bör kunna tas ut av den deklarant som slarvar med sitt uppgiftslämnande. Den avgift som i så fall skall tas ut bör dock under inga förhållanden vara större än vad som är vanligt för andra smärre ordningsförseelser. Ett lämpligt maximibelopp torde vara . Skattetilläggen bör alltså i princip helt slopas i de situationer där den 1 1977/78. felaktiga uppgiften från deklarantens sida har kunnat rättas av taxeringsnämnden med hjälp av vanligtvis tillgängligt taxeringsmaterial. I stället bör införas en ordningsavgift avsedd för denna situation konstruerad så, att den slarvande deklaranten, liksom enligt förslaget till nya skattetilläggsbestämmelser, skall betala av den skatt som belöper på den inkomst som påförts honom efter taxeringsnämndens justering av hans deklaration, dock maximum . Det förutsätts att utskottet utarbetar erforderlig författningstext. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att skattetillägg ej skall utgå utan ersättas av en särskild ordningsavgift på maximalt . vid de skatteförseelser som angivits i motionen.