mot · G20247 · 1978-11-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:32 om åtgärder inom bryggeribranschen Den svenska bryggeriindustrin står inför akuta och betydande strukturproblem. Utvecklingen på kännetecknades av en tämligen starkt ökad konsumtion och produktion under särskilt senare delen av . kom utvecklingen in i ett mer dämpat skede för att 1977 drabbas av en betydande nedgång i produktion och konsumtion. Tillgängliga bedömningar tyder på att den starka nedgången fortsätter under innevarande år. Den s. k. bryggeriutredningen har räknat med en mycket svag ökning av konsumtionen . Genom den kraftiga minskningen av konsumtionen har en betydande överkapacitet uppstått. Enligt bryggeriutredningen skulle branschen med nuvarande bemanning och nuvarande utrustning kunna producera mer malt- och läskedrycker. Överkapaciteten motsvarar en kvantitet i storleksordningen 135 milj. liter vilket som jämförelse ungefär motsvarar produktionen hos de bryggerier som står utanför Pripps- och Wårbykoncernerna. Dessutom skulle produktionskapaciteten kunna utökas väsentligt, uppskattningsvis , med utökad skiftgång och relativt måttliga investeringar. Tillverkning av öl och läskedrycker är i allmänhet en högmekaniserad process med förhållandevis liten arbetsåtgång. Därigenom uppstår stora kostnadsbesparingar vid stor tillverkningsvolym. har konstaterat skillnader i produktionskostnader per hektoliter på upp till storleksordningen mellan mindre och större produktionsenheter. Även distributionskostnaderna kan bli väsentligt lägre i ett stort företag än i ett litet. Större distributionsvolymer medger en effektivare planering av distributionen. Lönsamhetssituationen i branschen är mot denna bakgrund mycket splittrad. haren förhållandevis god och stigande lönsamhet. Wårbys resultat är svårt att bedöma genom att det ingår som en del i hela KF-gruppen men uppges enligt bryggeriutredningen vara tillfredsställande. Övriga bryggerier har en mycket dålig lönsamhet. Deras totala förluster efter räntekostnader uppgick till 16 milj. kr., vilket ungefär motsvarar en förlust med av nettoomsättningen. Staten övertog bryggerier från den dåvarande ägaren Aktiebolaget . hade en andel av den svenska öl- och läskedrycksmarknaden på . Motiven för statens övertagande av majoriteten i var såväl alkoholpolitiska som strukturpolitiska. I propositionen anfördes bl. a.: Med hänsyn till de alkoholhaltiga maltdryckernas speciella karaktär har det bedömts ur allmän synpunkt lämpligt att staten får ett dominerande intresse i tillverkningen av maltdrycker i . Beträffande strukturpolitiken framhölls att det statliga engagemanget i bryggerinäringen borde ge underlag för en mer långsiktig inriktning av investeringar och rationaliseringar. Genom förvärvet förebyggdes dessutom risken att den svenska bryggeriindustrin skulle komma under utländska storföretags inflytande. Eftersom även i fortsättningen skulle drivas enligt gängse företagsekonomiska riktlinjer bedömde man inte att det statliga engagemanget i negativt skulle påverka de fristående bryggeriernas situation. Man framhöll dock att om ägarna till andra bryggerier likväl finner det förenligt med sina intressen att inleda diskussioner om ändrade äganderättsförhållanden så borde sådana förslag kunna prövas i en positiv anda. Från statens sida framhölls också att man fäst särskilt avseende vid att de tidigare ägarna skulle behålla av aktieinnehavet vilket, enligt statens uppfattning, borde garantera en aktiv medverkan i företagets skötsel. Enligt det gällande huvudavtalet förbinder sig Beijerinvest att inte överlåta de aktier som man behåller till annan än staten. Beijerinvest för inte heller inskränka sin förfoganderätt till aktierna. Staten äger efter minst 6 månaders uppsägning inlösa av Beijerinvest behållna aktier. På begäran av Beijerinvest skall staten tidigast inlösa av Beijerinvest ägda aktier i . Om staten i egenskap av majoritetsägare i beslutar genomföra något som konstateras vara oförenligt med avtalet äger Beijerinvest även tidigare påkalla inlösen av PRIBO:s aktier i . 1 avtalet har angetts de principer som skall ligga till grund för värderingar vid inlösen av aktier. Dessa innebär att parterna med ledning av substans- och avkastningsvärden, baserade på balans- och resultaträkningar före den dag inlösen begärts, skall söka enas om priset. Kan överenskommelse ej träffas om priset skall detta bestämmas av skiljemän. har sedermera förvärvat Sandwalls och Falkens bryggerier, vilket innebär att man dels härigenom, dels tillsammans med en ökad konkurrenskraft numera har en marknadsandel som uppgår till på hela sortimentet (för maltdrycker och för läskedrycker). I den nu föreliggande propositionen redovisas två förslag. För det första redovisas ett förslag till tilläggsavtal mellan staten och Beijerinvest och för det andra framläggs ett förslag om inrättande av ett nytt företag, Brygginvest. 1 propositionen anges att enligt tilläggsavtalet äger staten till försäljning bland allmänheten erbjuda B-aktier i motsvarande av aktiekapitalet och därtill svarande röstetal. Beijerinvest skall erbjuda B-aktier motsvarande av aktiekapital och därtill svarande röstetal till försäljning. Beijerinvest äger att vid detta erbjudande ge företräde åt sina aktieägare och innehavare av konvertibla skuldebrev. Priset per aktie skall i försäljningserbjudandet anges till kr. Det föreligger ingen skyldighet för vare sig staten eller Beijerinvest att sälja aktier till ett pris som understiger detta värde. Försäljningen skall ske genom börsintroduktion av . Löser staten in Beijerinvests återstående aktieinnehav (eller delar därav) skall staten enligt tilläggsavtalet erbjuda övriga B-aktieägare att sälja sina Baktier till staten för motsvarande belopp som Beijerinvest erhåller. De regler som gäller beträffande värderingen vid en framtida inlösen av de privata aktierna i från statens sida och som redovisats tidigare kommer rimligen att få betydelse för värderingen av aktierna på börsen. Värdet kommer uppenbarligen att bestämmas dels utifrån en bedömning av när Beijerinvest kommer att begära inlösen av aktierna, dels utifrån en bedömning av det då aktuella inlösenvärdet vilket, som nämnts, skall grundas på en bedömning av företagets ekonomiska förhållanden som närmast föregår inlösentillfallet. Det är uppenbart att värderingen av Prippsaktierna kommer att påverkas av väsentligt mer kortsiktiga överväganden om vinstutvecklingen än vad som är fallet för flertalet övriga börsaktier. En andra huvudpunkt i propositionen utgör förslaget om bildandet av ett investmentbolag, kallat , med huvuduppgift att initiera och medverka vid strukturförändringar i bryggeribranschen. Bolaget föreslås vara helstatligt och föreslås av alkoholpolitiska skäl och av allmänna samordningsskäl fl ansvaret för den samlade förvaltningen av statens intressen i bryggeribranschen. Brygginvest bör enligt propositionen fullfölja det strukturpolitiska utredningsarbetet som påbörjats av bryggeriutredningen genom att under samråd med berörda företag och med de anställdas organisationer närmare definiera vilka strukturförändringar som bör äga rum och i vilken takt detta bör ske. Brygginvest bör vidare enligt propositionen initiera de önskvärda företagsstrukturerna genom att erbjuda sig att gå in med ägarkapital under förutsättning att berörda företag är beredda att medverka till önskvärda sammanslagningar av företag och rationaliseringar av produktions- och distributionsstruktur. Enligt propositionen bör Brygginvests stöd till de mindre bryggerierna i princip ta formen av inköp av aktier genom riktade nyemissioner. framhålls att Brygginvests ägande i de nya blocken i princip bör begränsas till minoritetsintressen. Situationen inom bryggeriindustrin är enligt vår uppfattning mycket problematisk och oroande. Mot den bakgrunden är det nödvändigt med en strukturplanering i så samlade former som möjligt. Detta har också kraftigt understrukits av de anställdas organisationer. Det är uppenbart att regeringen har ett betydande ansvar för strukturomvandlingen på detta område. Staten är majoritetsägare i det dominerande bryggeriföretaget, sambandet mellan bryggeriindustrin och alkoholpolitiken är uppenbart och staten har på detta område, liksom på övriga områden, det övergripande ansvaret för sysselsättningsutvecklingen. bör därför uttala att staten måste ta ett aktivt och ansvarsfullt ansvar för strukturomvandlingen inom bryggeriindustrin och vidta alla de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att omställningen sker i socialt acceptabla former. Med hänsyn till bryggeriindustrins alkoholpolitiska betydelse är det angeläget att åtgärder vidtas för att begränsa det privata vinstintresset i branschen. Statens förvärv av majoriteten i kan ses som en åtgärd i detta syfte. Från alkoholpolitiska utgångspunkter framstår det därför som synnerligen olyckligt med en betydande utförsäljning av aktier på börsen. Förslagen i föreliggande proposition som ger möjlighet för Beijerinvest att sälja ut och staten av sitt aktieinnehav i innebär mot den bakgrunden ett betydande steg tillbaka. En åtgärd av detta slag kan heller inte väntas tillföra företaget något i form av erfarenhet, kunskap eller utvecklingskraft. Som framhållits tidigare i motionen innebär också inlösenreglerna för börsaktierna en betydande risk för att börsvärdet i väsentligt större omfattning än vad som gäller övriga börsaktier kommer att påverkas av kortsiktiga vinstförväntningar. Detta är i så fall ägnat att ytterligare understryka våra betänkligheter. bör därför uttala att någon utförsäljning av Beijers eller statens innehav av aktier i ej får ske. Vi finner det anmärkningsvärt att frågan om den ställning helt lämnats utanför. Detta är enligt vår mening otillfredsställande med hänsyn till den situation som kan uppkomma genom den starka koncentration som blir följden av genomförandet av regeringens förslag. Utformningen av Brygginvests organisation bör därför enligt vår uppfattning utformas så att möjligheter till en aktiv medverkan även från kooperationens sida öppnas på motsvarande sätt som för de privata bryggeriföretagen. Ett uttalande härom bör göras av . Syftet med bildandet av Brygginvest bör enligt vår uppfattning helt grundas på de motiv för en aktiv strukturpolitik från statens sida som tidigare Det innebär att Brygginvests relationer till de nuvarande privata ägarna bör grundas på affärsmässiga principer i fråga om värderingar i samband med aktieöverlåtelser och nyemissioner i de regionala bolagen. En riktpunkt vid nyemissioner bör också vara att de privata ägarna deltar med hälften av kapitaltillskottet. Möjligheter till avkastning och inflytande bör även stå i rimlig proportion till insatserna av riskkapital. Vi har vidare förutsatt att strukturplaner utarbetats och överenskommits innan Brygginvest tillför sitt kapital. Vad vi här anfört bör ges regeringen till känna. I propositionen föreslås att staten till Brygginvest endast överlåter en del av sina aktier i som apportegendom medan resten överlåts mot ett ränteoch amorteringsfritt skuldebrev till statsverket. Enligt vår uppfattning är det nödvändigt att Brygginvest tillförsäkras ett tillräckligt stort kapital som bl. a. gör det möjligt att genomföra en upplåning i tillräcklig omfattning för att finansiera de nödvändiga strukturåtgärderna. Det kommer även efter ett statligt ingripande efter den modell regeringen förordat att existera betydande effektivitets- och kostnadsskillnader mellan och Brygginvest. Ett alternativ hade varit att samhället i ett företag redan från början fått ett totalansvar för branschen med uppgift att inom strukturplanen ta de regionala och sysselsättningsmässiga hänsyn som samhället finner rimliga. Skulle den lösning som regeringen förordat inte komma att fungera tillfredsställande får frågan på nytt aktualiseras i . Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att 1. godkänner de riktlinjer som förordats i det föregående beträffande strukturpolitiken inom bryggeribranschen, 2. uttalar att någon utförsäljning av aktier i i enlighet med forslaget till tilläggsavtal icke genomförs. () () () HANS () () () () () () ()