mot · G1021381 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1381 av m. fl. om förvaltningen av fastigheter Antalet bostadslägenheter i är drygt 3 500 000. Om varje lägenhet värderas till . blir det totala värdet . Andra fastigheter industribyggnader, kontor, offentliga byggnader m. m. har dessutom ett stort värde. En försiktig bedömning ger ett totalt värde för hela landets fastighetsbestånd av . De årliga kostnaderna för drift och underhåll av fastigheterna har bedömts vara i samma storleksordning som nyinvesteringar i byggnader, ca . Den årliga förvaltningskostnaden för en fastighet brukar delas upp i kapital och driftkostnader. har driftkostnadernas andel av de totala årliga kostnaderna stigit kraftigt. De är f. n. för bostadshus och väntas fortsätta att öka. Dessa kostnader slår direkt på hyran. Orsakerna till ökningen är flera. Service och underhåll av fastigheter, särskilt bostäder, är löneintensiva. Kommunerna har höjt taxor och avgifter dels för att uppnå kostnadstäckning, dels för att lösa miljöproblem. I fråga om fastigheter som inrymmer arbetsplatser har krav på bättre arbetsmiljö lett till en ökning av förvaltningskostnaderna. I har vi ägnat stort intresse åt att bygga hus. Däremot har vi talat mindre om förvaltning. I all byggnadsteknisk utbildning sysslar man i stort sett bara med byggande av hus, ytterst litet med förvaltande. Samma sak gäller arkitektutbildningen. Försök att pressa ned kapitalkostnaden vid byggnation har länge varit ett centralt problem. Däremot har man mycket litet diskuterat hur man skall bygga för att också pressa förvaltningskostnaderna. Lånebestämmelserna är så konstruerade att huvudproblemet blir att få ned kostnaden vid själva byggnationen. Totalkostnaden för huset under hela livslängden påverkar ej lånebestämmelserna på samma sätt. Byggnadsforskningen i landet har nästan uteslutande varit inriktad på byggnation av hus. Förhållandevis litet tid har även ägnats åt forskning om förvaltning. Det finns bl. a. tre skäl att ägna större uppmärksamhet än tidigare åt förvaltningssidan, nämligen dels kostnadsutvecklingen, dels de boendes krav på större inflytande samt de sociala problemen. Traditionellt har samhället påverkat hyressättningen i bostäder genom att subventionera kapitalkostnaderna. Dessa kan därigenom styras. Kostnaderna för drift och underhåll har varit den mindre delen av hyran men kommer att bli dominerande. Det finns då all anledning att genom forskning undersöka möjligheterna att pressa dem. Hyresgästernas krav på större inflytande över sin bostad och sin närmiljö ställer större och nya krav på fastighetsförvaltningen. De sociala problemen blir tydligt synliga i bostäderna och bostadsområdena, t. ex. segregationsproblemen. Den sociala strukturen i bostadsområdena påverkar direkt kostnaderna. och annan ekonomisk förvaltning kan inte helt jämställas. rymmer vissa speciella problem, t. ex. sociala synpunkter, lång teknisk livslängd på beståndet, lång ekonomisk livslängd på beståndet, god realsäkerhet, avvikande marknadsbild och lång planeringstid vid nyinvesteringar. Allt detta gör att den som skall förvalta fastigheter, särskilt bostadshus, får arbeta under förhållanden som väsentligt skiljer sig från annan ekonomisk förvaltning. Det finns ingen utbildning i fastighetsförvaltning i . I årets budgetproposition har dock föreslagits inrättande av en tvåårig driftteknisk utbildning inom gymnasieskolan. Denna utbildning blir uppdelad i fyra varianter, varav en är fastighetsteknik. Bakom detta förslag ligger en rapport, Drift 73, avlämnad av SÖ . Drift 73 är namnet på den arbetsgrupp som tillsattes av SÖ för översyn av driftpersonalutbildningen inom områdena energi, vatten och avlopp, fastighetsprocessindustri m. m. Rapporten innehåller också förslag om en högre drift- och underhållsteknisk utbildning som skall omfatta 160 poäng. SÖ:s rapport är kortfattad och till övervägande del inriktad på annan drift än fastigheter. Denna rapport kan inte ligga till grund för en slutgiltig lösning av fastighetsförvaltningens utbildningsbehov. Innan en sådan utbildning låses måste man göra en grundlig utredning av problemställningarna. Därvid måste ett nära samarbete ske med de organisationer som är verksamma på området. Även stat och kommun har ett stort intresse av en förbättrad och effektivare fastighetsförvaltning. inrymmer många problem som är ofullständigt undersökta. Forskningen är ganska liten, utbildningen otillräcklig, en lång rad sociala problem och medinflytandefrågor är ej ännu analyserade, frågor om relationer mellan kapitalkostnader och driftkostnader är otillräckligt kända m. m. Problemen är så stora att de måste få en större och gemensam översyn. Formerna för detta arbete måste noga övervägas och diskuteras med berörda parter. Detta bör ankomma på regeringen. Med hänvisning till vad som anförts yrkas 1977/78:1381 8 att hos regeringen begär en översyn av problemen i samband med fastighetsförvaltning. () ()