mot · G2021073 · 1978-01-01 00:00:00 — om invandrarbarnens rätt till modersmålsundervisning, m. m. Efterkrigsperiodens invandring till har ändrat till ett mångnationellt land. Det finns ca 1 miljon människor bosatta i som har invandrat hit eller har föräldrar som invandrat. Deras andel kommer att stiga, så att enligt beräkningar en fjärdedel av befolkning har invandrarbakgrund. En av de viktigaste samhällsfrågorna f. n. är invandrarbarnens framtid. För att rädda denna generation från socialt förfall som orsakas av arbetslöshet, dåliga språkkunskaper, analfabetism, identitetsproblem, behövs snara åtgärder. Dagens arbetslöshetsstatistik visar att invandrarungdomen har dubbelt så hög arbetslöshet som svenska ungdomar. Av finska ungdomar som avslutade nionde årskursen 1977 fortsatte i gymnasieskolan. Motsvarande siffra för alla invandrarungdomar var och för svenska ungdomar . (Statistiska meddelanden U 1977:22.) Huvudorsaken till dessa problem är att invandrarbarn inte har rätt till sitt eget modersmål. Den s. k. hemspråksreformen' har totalt misslyckats i detta avseende. Den leder inte till att invandrarbarnen skulle kunna bevara eller utveckla sitt modersmål utan till halvspråkighet. Den riktiga lösningen av invandrarbarnens språkproblem är att ge dem rätt till grundskoleutbildning på sitt eget modersmål. Genom detta skulle invandrarbarnen vara jämlika med svenska barn och ha lika möjligheter till högre utbildning. Den nuvarande utbildningen för invandrarbarn reproducerar billig invandrararbetskraft också i nästa generation. Dock så att den generationen inte ens behärskar sitt eget modersmål. utfärdade en rekommendation att invandrar- och minoritetsbarn skulle få läs- och skrivinlärning på sitt modersmål. Denna var baserad på vetenskapliga undersökningar. Språket har en avgörande betydelse för individens hela utveckling, om detta är alla forskare ense. Undersökningar har också visat att språkinlärning börjar på ett tidigt stadium i barnets utveckling. Således leder den av regeringen föreslagna propositionen om sänkning av åldern för förskolebarn med rätt till hemspråksträning till till att åtgärden sätts in . Man måste sträva efter att i förskolan bilda enspråkiga grupper, så att barnen redan från första början kan få utveckla sitt eget språk. I många kommuner i landet har man mycket positiva erfarenheter av enspråkiga grupper och enspråkiga daghem. Det har visat sig bl. a. att barnen i enspråkiga daghem eller daghemsavdelningar lär sig svenska bättre än barn i blandade grupper. Man måste ändra statsbidragsregler så att hela den pedagogiska verksamheten på modersmålet betalas av staten, och kommunerna därigenom får resurser att ordna modersmålsundervisningen. Den av beslutade invandrarpolitik som alla partier var eniga om innehåller målet om jämlikhet. När det gäller språket sades följande: Målet innebär vidare att alla grupper i samhället skall ha likvärdiga möjligheter att bibehålla och utveckla sitt modersmål och att utöva kulturverksamhet. Svenska barn har i skolan modersmålsundervisning . Statsbidragsreglerna måste ändras så att invandrarelever kan få samma antal veckotimmar i sitt modersmål som svenska elever. Det nu i budgetpropositionen föreslagna antalet, , är alldeles otillräckligt. Invandrarspråken måste jämställas med svenska språket som läroämne och undervisningsspråk. Den största invandrarorganisationen i , i , har uttryckt sin oro för invandrarbarnens utbildningssituation och uttalat följande: Språket får inte vara ett hinder för att nå jämlikhet mellan invandrar- och svenska barn. Invandrarbarnen måste ha rätt att studera på sitt modersmål. I vissa kommuner i landet har startats grundskoleklasser som är enspråkiga. Dessa klasser har man upp till sjätte årskursen. Kommuner som har sådana klasser är t. ex. , och . Men det finns inga regler för hur kommunerna skall bilda sådana. Det finns ingen statistik hos SÖ som visar hur många och var sådana enspråkiga klasser finns. Officiellt existerar dessa klasser inte. Att dessa klasser har startats beror på att invandrarföräldrar har krävt sådana och att i dessa kommuner har funnits framsynta skolmyndigheter. Erfarenheterna av dessa enspråkiga klasser är enbart positiva, genom dessa blir invandrarbarnen aktivt tvåspråkiga och får möjligheten att fortsätta på högre stadier och skaffa sig en utbildning. Regeringen måste utarbeta regler som anger riktlinjer för hur kommunerna bildar enspråkiga klasser i . De positiva erfarenheterna måste sammanställas, så att allmänheten också kan få vetskap om dessa. Likaså måste de enspråkiga klasserna redovisas som sådana i statistiken. I har startats försöksverksamhet med ett finskt gymnasium. Försöket måste göras permanent och också andra kommuner måste få starta gymnasieverksamhet för minoritets- och invandrarbarn. För att fullgod kvalitet på modersmålsundervisningen för invandrare skall garanteras måste utbildningen av lärare utökas kraftigt. F. n. finns 120 nybörjarplatser för sju olika språkgrupper angivna i budgetpropositionen för /80. Antalet måste mångdubblas, så att nuvarande okvalificerade språklärare, ofta studenter, kan ersättas med utbildad lärarkraft. Medel förattuppnåjämlikhetäratt invandrarbarnen blir aktivt tvåspråkiga och invandrarbarnen kan bli aktivt tvåspråkiga genom att få utbildning på sitt modersmål. Med hänvisning till det anförda hemställs1 1. att uttalar att målsättningen för invandrarbarnens utbildning är att de måste ha rätt till hela grundskoleutbildningen på sitt eget modersmål, 2. att hos regeringen hemställer om regler för enspråkiga grundskoleklasser, 3. att uttalar att antalet modersmålslärarplatser måste utökas kraftigt, 4. att uttalar att i förskoleseminarier särskilda kvoter för tvåspråkiga elever inrättas, så att tvåspråkig personal garanteras till förskolan för alla invandrarspråk, 5. att uttalar att modersmålsundervisningen bör vara obligatorisk i grundskola, 6. att beslutar att bidrag för modersmålsundervisningen utökas och därmed antalet studietimmar per elev från det i budgetpropositionen föreslagna , 7. att beslutar att försöksverksamheten med den finska gymnasieskolan i görs permanent och att verksamheten breddas till andra språkgrupper och kommuner. (apk) (apk) 'Se även motionen 1978/79:1074.