ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021322 · 1978-01-24 00:00:00 — om översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen har en omfattande utbyggnad och modernisering skett av den lagstiftning som reglerar arbetslivets villkor. I syfte att förnya och demokratisera arbetslivet har tillkommit lagen (1974:12) om anställningsskydd, lagen (1974:358)om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen, lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning, lagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, lagen (1976:355) om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut och försäkringsbolag. En ny semesterlag (1977:480) trädde i kraft , och från kommer arbetsmiljölagen att gälla. Som en ytterst viktig del i lagstiftningsarbetet trädde lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet i kraft . Även för de offentliganställda har införts nya regler, främst lagen om offentlig anställning. Arbetet med ytterligare lagstiftning pågår. har förslag lagts fram om utvidgning av förtroendemannalagen, och nya utredningar har tillsatts för att se över semesterlagen och anställningsskyddslagen. På grund av det höga tempot i lagstiftningsarbetet har det inte kunnat undvikas att vissa bristfälligheter uppstått. Det gäller bl. a. i fråga om de olika lagarnas samordning. De nya utredningarna om semesterlagen och anställningsskyddslagen har bl. a. till uppgift att söka komma till rätta med bristfälligheter av här angivet slag. Enligt min uppfattning skulle det vara värdefullt med en mera systematisk genomgång av de olika lagarna i syfte att sammanföra regler av likartat slag och allmänt förenhetliga lagstiftningen. En sådan genomgång skulle också kunna ge lösning på de samordningsproblem som finns. Vid ett arbete av detta slag bör också de språkliga frågorna ägnas stor uppmärksamhet. Ett lagstiftningsarbete av här skisserat slag skulle förhoppningsvis ge till slutresultat lagar som blev bättre systematiserade och mera lättillgängliga än f. n. Sammantagna skulle de kunna sägas bilda en arbetsbalk. Mot bakgrund av den stora betydelse den aktuella lagstiftningen har och det stora antal människor som skall tillämpa densamma är det angeläget att den här berörda översynen kommer i gång. Den nya utredningen om lagen om anställningsskydd har i sina direktiv fått i uppdrag att ta upp vissa samordningsfrågor gentemot medbestämmandelagen. Det bör inte vara uteslutet att vidga kommitténs uppdrag i enlighet med vad som anförts i denna motion. Andra möjligheter är att anförtro uppdraget till nya arbetsrättskommittén eller att utföra arbetet i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen.
mot · G1021323 · 1978-01-24 00:00:00 — av tredje vice talmannen m. fl. om lokalisering till av den centrala arbete m. m. biföll arbetsmarknadskutskottets betänkande nr 16 och därmed också regeringens proposition nr 30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering m. m. När det gällde lokaliseringsort för den centrala stiftelsen anförde utskottet: Det finns inte anledning att ta ställning till lokaliseringsort för den centrala stiftelsen. Som framgår av propositionen ämnar regeringen återkomma i den frågan efter det att den föreslagna organisationskommittén lagt fram förslag. Utskottet förutsätter att frågan efter utredning kommer att redovisas för . Inför utredningsarbetet vill vi framhålla att enligt vår mening är en mycket lämplig lokaliseringsort för den centrala stiftelsen. Vid utlokaliseringen av de statliga verken framhölls att var en mycket lämplig ort för utlokalisering av dessa. och är hårt drabbade av konjunktursvackan och har en alltmer allvarligt vikande sysselsättning, varför etablering av nya verksamheter är något mycket angeläget och nödvändigt. Enligt uppgift skulle den centrala stiftelsen komma att omfatta 90-100 anställda. Den skulle alltså innebära ett välbehövligt tillskott av nya arbetstillfällen i . Ytterligare skäl som underlättar en lokalisering till är bl. a. att välbelägen tomtmark finns för uppförande av en nybyggnad. har förvärvat en industrifastighet, centralt belägen, och är i färd med att genom ombyggnad och sedermera tillbyggnad iordningställa ett AMU-center för ca 750 elever; atl var tidigt ute med skyddad sysselsättning i utearbete. Sålunda började man här med sådan verksamhet, dvs. innan bestämmelserna om det utökade statsbidraget för kommunala beredskapsarbeten för svårplacerad arbetskraft tillkom . har sedan under alla år bedrivit en relativt omfattande verksamhet med detta slag av skyddat arbete och har ständigt haft 60-70 personer sysselsatta. Det finns alltså enligt vår mening starka skäl för att lokalisera den centrala skyddade verksamheten till . Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att kommer i fråga som lokaliseringsort för den centrala stiftelsen. () ()
mot · G1021328 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1328 av Per om slopande av den övre åldersgränsen för samhällsuppdrag m. m. I princip är alla myndiga medborgare likaberättigade oberoende av ålder. I praktiken har emellertid pensionssystemet som en baksida till sin betydande sociala trygghetseffekt ofta inneburit en form av åldersbetingad utslagning av äldre från samhällsliv och samhällsarbete. När det gäller rätten till förvärvsarbete har en viss uppluckring påbörjats genom den ökade rörligheten i pensionssystemet och beslut med anledning av motion 1976/ 77:224 som yrkade påen lag som tillförsäkrar alla fullt anställningsskydd och rätt att kvarstå i arbetet till fyllda . anförde: (AU 1977/78:8) skrev: Utskottet har förståelse för motionen. Förslagen ligger i linje med principerna för den rörliga pensionsåldern. Man måste emellertid i sammanhanget beakta olika arbetsmarknadspolitiska konsekvenser, t. ex. sysselsättningsläget för andra grupper i samhället. Utskottet är därför inte berett att på grundval av föreliggande material ta ställning i frågan men anser att den bör närmare undersökas. Det kan ske i samband med arbetet på översyn av lagen om anställningsskydd eller i annat lämpligt sammanhang, t. ex. inom sysselsättningsutredningen. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört. Utskottet yrkade därför att med anledning av motionen 1976/77:224 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört. beslöt i enlighet med utskottets hemställan. En 70-årsgräns i detta sammanhang måste ses som ett steg mot ökad rörlighet, ökad hänsyn till individuell förmåga. Men i princip är naturligtvis en 70-årsgräns lika felaktig som en 65- eller 67-årsgräns. Varje myndig medborgare måste behandlas och betraktas individuellt mot bakgrund av principen om likaberättigande. Därför är det angeläget att åldersgränser uppåt avskaffas i alla sammanhang där arbetsmarknadsmässiga synpunkter inte kan motivera en viss försiktighet. I många sammanhang - så väl officiellt, som inom organisationsväsendet - förekommer stelbenta åldersgränser uppåt. 1 praktiken är det t. ex. nästan omöjligt för den som är att fullgöra ett politiskt uppdrag. Det innebär att bortåt 1 miljon medborgare i viss utsträckning saknar frihet att välja generationskamrater till förtroendeuppdrag, helt bortsett från kandidaternas kompetens. En orsak till detta är sannolikt det heliga omvalets princip som gjort att många valkorporationer dragit sig för att icke omvälja personer som suttit på en post länge och i stället föredragit att dölja förloppet bakom en generell åldersgräns. Men detta är en dålig lösning. rimliga måste vara att genomdriva principen om rätt man/kvinna på rätt plats oberoende av biologisk ålder. Det är en fråga om jämställdhet och likaberättigande. Regeringen bör dels föranstalta om en översyn av och avskaffande av bestående formella åldersgränser inom offentlig förvaltning, dels ta initiativ till åtgärder mot sådana åldersgränser inom organisationer och privat näringsliv. att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts om behovet av åtgärder mot övre åldersgränser för samhällsuppdrag m. m.
mot · G1021329 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1329 om beredskapsarbeten på vägnätet i södra 1 är det på grund av den nedläggning av företag och bortfall av sysselsättningstillfällen som tekokrisen medfört mer angeläget än någonsin att på olika sätt underlätta utveckling och nyföretagande. Vägnätets standard inom ett område har väsentlig betydelse för näringslivets utveckling. Goda vägar underlättar utveckling och nyetablering, och dåliga vägförbindelser försvårar befintlig verksamhet och hindrar tillkomsten av ny sådan. Vägnätet i är relativt rikt förgrenat, men dess kvalitet lämnar åtskilligt övrigt att önska. Ombyggnaden av på sträckan synes nu kunna bli färdig 1979. Därmed får bygden god standard på förbindelsen med flygplats och . Den - bl. a. av virkestransporter till - hårt belastade är däremot en besvärande olycksväg genom den på sina ställen trånga och tätt bebyggda Viskadalen. Vägen är planerad för ombyggnad, men med nuvarande medelstilldelning synes den i bästa fall kunna bli färdig . Stora delar av det övriga vägnätet i utgörs av grusvägar med i vissa fall dålig bärighet. Särskilt i tjällossningstider är möjligheten att med tyngre trafik nå vissa orter starkt begränsad. Även skolskjutsverksamheten har i en del områden svårigheter på grund av otillräcklig vägbredd och betydande kurvighet. Länets tilldelning av ordinarie anslag har endast möjliggjort mycket begränsade årliga insatser. Även på denna del av vägnätet borde det vara möjligt att för större breddnings- och förstärkningsarbeten göra extra insatser i form av beredskapsarbeten. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att behovet av ombyggnad av och breddnings- och förstärkningsarbeten på det övriga vägnätet i beaktas inom ramen för beredskapsarbeten.
mot · G1021330 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1330 av m. fl. om utbyggnad av den statliga företagshälsovården Behovet av statlig företagshälsovård för de anställda uppmärksammades av den socialdemokratiska regeringen. 1075/76:100 bil. 2 , föreslog regeringen hur uppbyggnaden skulle organiseras. Kollektivavtal har träffats mellan parterna. 1 hela landet har åtta regionala hälsoråd inrättats, med uppgift att planera och organisera verksamheten. , , , och utgör en region. För budgetåren 1977/78 och 1978/79 har regeringen för vartdera året anvisat medel för tio centraler. Behovet för de statligt anställda att få sin företagshälsovård ordnad är uppenbart och behöver inte kommenteras. Med den uppbyggnadstakt som regeringen föreslår och med förslagets blygsamma ekonomiska innehåll får de statligt anställda inte ha stora förväntningar på att få sina hälsovårdsfrågor ordnade. Däremot har anställda i kommuner och landsting, och även privatanställda, mötts av större intresse från sina arbetsgivare. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär skyndsam redovisning för hur utbyggnaden av den statliga företagshälsovården planeras och avses bli genomförd. () () () () ()
mot · G1021331 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1331 av och om rätt till ledighet för tandläkarbesök De anställdas rättigheter och trygghet byggs ut och omfattar såväl trygghet i anställningen som vid permitteringaretc. I anställningen ingår också rätt till ledighet i enskilda angelägenheter. Det gäller inte bara i sociala situationer utan också rätt till exempelvis ledighet för att sköta samhälls- och fackligt uppdrag. Även rätt till ledighet för att besöka läkare tillerkänns den anställde. Företagshälsovården börjar bli en rättighet. Däremot kan arbetsgivare neka ledighet för besök hos tandläkare. Sådan ledighet borde bedömas på samma sätt som ledighet för besök hos läkare. I den patientstatistik för som publicerades i nr 1976 kan följande siffror hämtas: Den totala behandlingstiden för tandläkare uppgick till . Antalet behandlade patienter uppgick till 2,8 miljoner. Genomsnittligt tandläkararvode per behandlad patient uppgick till . som högsta beräknade arvode efter tidsåtgång. Divideras antalet behandlade patienter med antalet arbetade timmar finner man att varje patient behandlades i . Om man dividerar det genomsnittliga tandläkararvodet per behandlad patient med högsta arvode efter tidsåtgång erhålles per patient. Av dessa statistikuppgifter ser vi konsekvenserna av en sådan rätt till ledighet. Därutöver finns säkerligen flera faktorer som också borde studeras närmare. Frågan om betald ledighet hör dit. Med stöd av det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om att frågan om laglig rätt till ledighet för att besöka tandläkare, i enlighet med vad i motionen anförts, blir föremål för utredning. () ()
mot · G1021332 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om s. k. gäststuderandes situation De gäststuderandes studiemöjligheter i har drastiskt försämrats , och denna utveckling synes fortsätta. beslöt invandarverket () att höja det belopp, som den gäststuderande måste kunna disponera försitt uppehälle i , . har beloppet höjts ytterligare till . Den gäststuderande måste alltså kunna visa upp ett bankkvitto e. d., där det står att han får dessa pengar från sitt hemland. Det sägs vidare från att summan kan nedskrivas något om det i finns någon som kan hjälpa till ekonomiskt, t. ex. med kost och logi. Även detta - dvs. garantens ekonomiska möjligheter att fylla sina åtaganden gentemot den gäststuderande - måste intygas av bank, arbetsgivare eller liknande. Som skäl för höjningen av beloppet säger att verket inte vill medverka till att någon gäststuderande eller vårdfamilj tvingas leva i undermåliga ekonomiska förhållanden. Kan man inte uppvisa ett intyg på dessa . kan fortsatt uppehållstillstånd nekas, och den studerande kan bli förpassad ur landet. Enligt är beslutet inte någonting nytt; man har bara börjat kontrollera efterlevnaden. Men reglerna blir därför inte mera försvarsbara. Gäststuderande från många länder kan bli utsatta för omänskliga repressalier om de blir utvisade till sitt forna hemland. Med hänsyn till att majoriteten av de gäststuderande kommer från uländer eller/och länder där det råder fascistisk diktatur, där det är omöjligt för dem att fortsätta sina studier eller där de rent av kan riskera sina liv, kräver kommunisterna att inga gäststuderande förpassas ur riket. är enligt vår mening djupt odemokratiskt även därför att: 1. det drabbar särskilt dem som inte har förmögna föräldrar eller släktingar, 2. det drabbar hårt studerande under pågående utbildning, 3. det finns ofta inte någon studiegiltighet mellan och det land som den gäststuderande kommer ifrån, speciellt då han inte avslutat sina studier, och det inte finns studielinjer där studierna kan fortsättas, 4. de gäststuderande får arbeta endast och dessa inkomster minskar inte de , vilket de borde göra, och 5. de gäststuderande inte ges, utöver semestern, lika möjligheter med andra studerande att praktisera . Dessutom får man inte från vissa länder, t. ex. , föra ut så stora summor på grund av valutabestämmelserna. Regeringen och statens invandrarverk måste ta sitt ansvar för de gäststuderande och beakta deras mänskliga rättigheter samt se till att de verkligen hjälps på ett konstruktivt sätt och inte hotas med förpassning ur landet eller andra negativa åtgärder. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas för att stoppa förpassningen av s. k. gäststuderande och ompröva regeln om . i egna tillgångar samt att som en första stödåtgärd tillåta dem att finansiera sina studier genom arbete.
mot · G1021333 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1333 av och om en översyn av medbestämmandelagen erfarenheter av medbestämmandelagen ger vid handen att några kvalitativa förändringar på arbetsmarknaden icke har skett. Detta omdöme gäller för såväl den privata som den offentliga sektorn. De anställda och deras fackliga företrädare märker ingen maktförskjutning. Vad som märks är däremot en ökad pappersexercis och fler sammanträden och förhandlingar. För många har MBL blivit en stor förväntans upplösning i intet. Resultatet av erfarenheterna har sin naturliga förklaring. På en arbetsmarknad, där industrin till ägs av privatkapitalet och där Svenska arbetsgivareföreningens politik är vägledande - och ibland direkt ledande för den offentliga sektorn, är förutsättningarna för de anställdas medbestämmande i realiteten obefintliga. För att kunna bestämma i ordets egentliga bemärkelse krävs makt. Och eftersom ägande och makt är synkroniserade är det på gränsen till illusionsmakeri att förespegla arbetare och lägre tjänstemän något reellt inflytande över exempelvis investeringar, rationaliseringar, produktionsuppläggning och inriktning med bibehållande av nuvarande ägandeförhållanden. kommunisterna har i motion angående en demokratisk nationalisering av den svenska industrin utvecklat dessa synpunkter. Beträffande MBL tillkommer dessutom det faktum att den effektivt blockeras av aktiebolagslagen. Det ursprungliga förslaget till MBL var skröpligt. Vid behandling av detsamma åstadkom de borgerliga lottningsvinsterna ytterligare försämringar. Att upprätta en katalog över alla de brister som lagen visat sig vara behäftad med finner vi meningslöst. Vi tror heller inte på effekten av att klottra här och där i nuvarande lagtext. Endast en grundlig allmän översyn och revidering kan förhoppningsvis resultera i en produkt som kan vara arbetare och tjänstemän till något stöd i den dagliga och oundgängliga kampen mellan kapital och arbete. Vi kan tänka oss att arbetsrättskommittén är rätt instans att verkställa denna översyn Med hänvisning till det anförda föreslås att belutar hemställa till regeringen om en allmän översyn av lagen om medbestämmande i arbetslivet, MBL. (apk) (apk)
mot · G1021334 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1334 av och om tolkservice till invandrare Ca 10 96 av befolkning är invandrare. En stor del av dem saknar vad som kan kallas fungerande svenskkunskaper. Enligt invandrarutredningens intervjuundersökning (SOU 1971:51) beräknas att ungefär tre fjärdedelar av de vuxna invandrarna vid invandringen saknar kunskaper i svenska som motsvarar dem som kan förvärvas genom 240 timmars grundutbildning i svenska - alltså mycket elementära kunskaper. (Den resterande fjärdedelen består av danskar, norrmän och finlandssvenskar.) Språksvårigheter är ett avgörande hinder för många invandrare att ta del av information och klara av kontakter med myndigheterna och i arbetslivet. En förutsättning för saklig handläggning av invandrares ärenden hos myndighet är att invandraren kan kommunicera med myndigheten i fråga. För att garantera invandrarens rättstrygghet är det nödvändigt att hans rätt att hos myndighet i sin sak använda sitt modersmål tryggas i lag. Initiativet till att använda tolk ligger hos myndighet, eftersom förvaltningslagen stadgar att när myndighet har att göra med person som ej förstår svenska språket eller är allvarligt hörsel- eller talskadad får myndighet vid behov anlita tolk. Det är härvid myndigheten som avgör när tolkbehov föreligger. Vid utformningen av den begärda lagstiftningen är det angeläget att föreskriva att det är invandrarens egen uppfattning om sin förmåga att uttrycka sig på svenska som skall vara avgörande för frågan. 1 detta lagstiftningssammanhang bör gällande författningsföreskrifter om behörighetskrav på tolk som kan anlitas överses. När nu viss tolkutbildning och samhällelig prövning av tolkar har inrättats synes det motiverat att i den begärda lagstiftningen också lagstadga att myndigheten skall i första hand anlita godkänd tolk. Minst lika viktigt som det är att stärka invandrarnas ställning i umgänget med offentliga myndigheter är det att deras situation i arbetslivet förbättras. Därför bör också införas lagstadgad rätt för invandrare att få biträde av tolk i förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. I detta sammanhang är det viktigt att uttalar att det förutsätts att avtalsparterna överenskommer om att i första hand godkända tolkar skall anlitas. Under hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning till tryggande av invandrares rätt att hos myndighet använda sitt modersmål, i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär förslag till lagstiftning till tryggande av invandrares rätt till tolk i förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, 3. att uttalar att förutsätter att i förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare i första hand godkända tolkar skall anlitas, 4. att uttalar att alla statliga och landstings- och kommunala myndigheter skall anlita godkända tolkar samt att staten anslår medel för att anställa sådana.
mot · G1021335 · 1978-01-25 00:00:00 — om en kartläggning av invandrarnas språkgrupper har f. n. en invandringspopulation på ca 700 000 personer. Allt tyder på att den stora majoriteten av dessa kommer att stanna i och att det också sker en kontinuerlig invandring av nya, t. ex. från de nordiska grannländerna, speciellt från . Dessa olika invandringsgrupper bildar nationella minoriteter med egen kultur och eget språk. Statsmakterna har uttalat sig för att invandrarna skall ha jämlikhet, valfrihet och samverkan med den inhemska befolkningen. För att dessa fina målsättningar skall kunna förverkligas måste förstärkta insatser göras på informations-, utbildnings- och kulturområdena. En stor brist som försvårar och t. o. m. förhindrar målsättningarnas förverkligande är att myndigheterna saknar korrekt underlag när det gäller språkuppgifter. Det finns ingen statistik över hur stora de olika språkgrupperna i landet är. Detta orsakar en mängd olägenheter, t. ex. att det från samhällets sida sänds information på fel språk och att man inte kan kartlägga kulturbehovet för olika språkgrupper. Medborgarskap eller nationalitet säger inte vilket modersmål man har. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att hos regeringen anhåller om att åtgärder vidtas för att skapa ett korrekt underlag för informationen till invandrarna genom en kartläggning av de olika språkgruppernas storlek. (apk) (apk)
mot · G1021336 · 1978-01-28 00:00:00 — Motion 1977/78:1336 av om översyn av bidrags- och lånesystemet för bil åt handikappade Rätten till arbete är en grundläggande rättighet som bör gälla alla människor. Inte minst gäller detta de handikappade, Många är för sin utkomst beroende av egen bil, men har inte råd med att köpa en sådan. Bidragsgränserna enligt gällande normer, vilka galler fr, o, m. , är så utformade att många inkomsttagare inte kan få något bidrag. Och om bidrag inte utgår medges inte heller något lån! har möjligheterna - till räntefritt statligt lån - varit bättre. Reformen verkar så, att de flesta länsarbetsnämnder redovisar stora outnyttjade anslag. Statliga pengar till handikappbilar fryser inne med , sorn kostnaderna för färdtjänst ökar mycket starkt. En osviklig följd av att den handikappade ej kan fördas i egen bil blir nämligen att färdtjänst mäste anlitas. Som exempel kan nämnas att under /76 ej mindre än 4,2 milj. kr. för hela landet frös inne, t. ex. . i AB-län och . Varje handikappad, som forsin utkomst är beroende av egen bil, bör ha en reell chans att få såväl bidrag som räntefritt lån. Man bör också se över vilka ersättningar som skall inräknas i årsinkomsten, vilken ligger till grund för bidrag och lån. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en översy n och en revidering av bidrags- och lånesystemet för bil åt handikappade.