mot · G2022317 · 1978-10-20 00:00:00 — Fisket, som utgör ett väsentligt tillskott till samernas och övriga familjers ekonomi, skulle troligen helt förstöras. Beträffande regleringen av Sädvajaure och byggandet av Sädva kraftstation har kammarkollegiet, , , statens planverk, i , kommun och ställt ett absolut villkor för att inte motsätta sig utbyggnaden. Samtliga dessa remissinstanser kräver att föreskrifter för vattenregleringen och utbyggnaden följs. I annat fall kommer ett avsevärt antal bofasta personer att berövas sina bostäder och genom företagets inverkan på fisket - få sina levnadsförhållanden väsentligt försämrade. Vi vill erinra om att 1975 undertecknade slutdokumentet från om säkerhet och samarbete i , där det i avsnitt VII (Respekt för mänskliga rättigheter ) heter: De deltagande stater på vilkas territorium det finns nationella minoriteter kommer att respektera de sådana minoriteter tillhörande personernas rätt till likhet inför lagen, kommer att ge dem full möjlighet till verkligt åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och kommer på detta sätt att skydda deras rättmätiga intressen på detta område. Det är en flagrant kränkning av de mänskliga rättigheterna om man här, som i så många liknande fall, förstör de berörda samernas existensmöjligheter. Också det intrång i Pieljekaise nationalpark, som en utbyggnad förutsätter, avvisas kategoriskt av bl. och möter starka invändningar från andra remissinstanser. Vi föreslår att avvisar jordbruksministerns hemställan om att intrång i medges och uttalar sig mot detta kraftverksbygge, för den händelse inte och remissinstansernas villkor uppfylls. Skatten på elkraft är per kWh, en skatt som liksom alla andra konsumtionsskatter drabbar människor med låga inkomster hårdast. I den utbredda energipsykosens tecken kunde denna skatt till skillnad från de allra flesta skatter i modern historia införas utan mycker hörbart motstånd. tar energiministern denna elskatt som argument för en fördubbling av skatten på motorbrännoljor, eldningsoljor, bunkeroljor och fotogen till . Sorn statsrådet har anfört är skatten i förhållande till energiinnehållet f. n. väsentligt lägre på fossila oljor än på elektrisk kraft, heter det i budgetministerns plädering (bil. Vi kan inte acceptera att en tvivelaktig skattehöjning görs med hänvisning till en tidigare införd tvivelaktig skatt. Vi yrkar avslag på budgetministerns hemställan. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för 1. att en utredning tillsätts för ett skyndsamt förstatligande av hela energisektorn utom den kommunala och den kooperativa, 2. att anslaget 4. Prototyper och demonstrationsanläggningar inom trädgårdsnäringen (under E 5) ökas med 10 milj. kr. för anläggning av solvärmda växthus och en handelsträdgårdsorganisation i stor skala i , 3. att Asea-Atom får i uppdrag att i samarbete med intresserad stadsförvaltning bygga ett kärnvärmeverk som demonstrationsanläggning, 4. att en anrikningsanläggning för uran planeras och uppförs, 5. att avslå hemställan om intrång i Pieljekaise nationalpark och förslaget om att bygga Sädva kraftstation, för den händelse inte villkor för bygget uppfylls, 6. att avslå budgetministerns hemställan om en fördubbling av skatten på mineraloljor, 7. att bidragen till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet m. m. inte används på sätt som står i strid med strålskyddsinstitutets varningar för en ökning av koncentrationen av radon och radondöttrar i bostäderna, på arbetsplatserna etc. och därmed en ökning av risken för lungcancer. (apk) (apk) Energipolitiken i tyska demokratiska republiken (DDR) och Rapport om en studieresa För det resestipendium vi tilldelats av för att studera energipolitiken i DDR och har vi gjort en 4 dagars studieresa i och en 7 dagars resa i . Tillsammans med oss reste förre riksdagsmannen med. , som sedan och deltagit i den internationella rörelsen mot kärnvapnen och i egenskap av kommunfullmäktig i 1954-1970 och riksdagsledamot 1971 1976 samt ledamot av ägnat kärnkraften för fredlig användning en mångårig uppmärksamhet. DDR saknar vattenkraft och egna oljetillgångar och har huvudsakligen genomfört industrialiseringen på basis av stora brunkolstillgångar, som med nuvarande exploateringstakt beräknas räcka . Mer än en tredjedel av allt brunkol som bryts i världen kommer från DDR. Det är landets viktigaste energikälla och kommer sannolikt att förbli detta för ytterligare ett par tre decennier. Man utvinner över brunkol . Därav används för tillverkning av briketter, som till stor del exporteras. Också i den kemiska industrin har brunkol en mångsidig användning. , då man upphörde med underjordsbrytningen (inte minst på grund av olycksfallsrisken och hälsovådligheten för arbetarna), har man endast dagbrott, något som givetvis medför ofantliga ingrepp i miljön. Sedan republiken grundades har över 30 nya dagbrott anlagts. Med sovjetiskt bistånd har man byggt ett stort antal nya kraftverk. Man har också byggt nya brikettfabriker, koksverk och gasturbinverk. Vi hade tillfälle besöka brunkolsbrottet Meure vid staden i distriktet söder om . Exploateringen av fältet inleddes , då delvis med underjordsbrytning av den övre av de går man fram med väldiga maskiner på en bredd av . Man måste avlägsna ett i genomsnitt jord- och moränlager för att komma till den undre flötsen, som håller en tjocklek av . Hela Meurofältet omfattar 2500 kvkm. Med nuvarande brytningstakt beräknas kolet där vara . Med 400 pumpar håller man undan grundvatten och regnvatten i det område där kolbrytningen pågår. Vattnet är kemiskt förorenat och måste gå genom reningsverk. Ett av problemen är den ständiga bristen på arbetskraft. Vi fick utförliga redogörelser för den mångskiftande verksamhet som syftar till att ge arbetarna, teknikerna och tjänstemännen goda sociala förhållanden. Tilltalsordet var alltid du mellan alla anställda från generaldirektören till arbetarna i dagbrottet. Det var ingen tvekan om att generaldirektören för hela Meurefältet är en mycket omtyckt person. Det var först när vi strax före avskedet frågade honom om hans bakgrund, som vi fick några fragment av hans personhistoria. Han började som gruvarbetare 1943. Fadern hade börjat som gruvarbetare vid , när farfadern omkom i gruvan och lämnade sin hustru med sju barn. Jag var när jag blev inkallad i . Vi hade inte ens uniformer. Det var vi som skulle rädda det stortyska riket! före kapitulationen deserterade jag och gömde mig hemma. Bara min far visste om gömstället. Vita segel i kolgropen Hur skyddar vi vår miljö? heter en liten bok, som 1975 utgavs av förlaget i DDR. Där ägnas några sidor åt de enorma ingrepp i miljö och landskapsbild som brunkolsbrytningen medför. De kraftiga flötsarna nära markytan har tjänat ut, nu måste gruvarbetarna ta sig an de djupare liggande och inte fullt så mäktiga fyndighetema. Följden härav blir att avfallsberget per ton kol blir allt större. uppgick avfallet , är det fyra och 1990 kommer det att röra sig om närmare per ton kol. Brunkolsbrytningen i DDR lade då beslag av DDR:s yta. gick jordbruket inte minst genom att nya dagbrott togs i bruk miste om mark. Allteftersom det schaktet i Meure flyttas fram med ett djup av 80 å transporteras avfallsberget tillbaka till det redan exploaterade området. Det är ingen vacker bild i jämförelse med det idylliska landskap som funnits där förut. pågår dock en systematisk rekultivering, ett så långt möjligt återställande av miljön. Gruvföretagen är enligt lag förpliktade att rekultivera minst lika stor areal som den man förstört genom brunkolsbrytningen. På platsen för det första dagbrottet vid Senftenberg finns nu en sjö . Den är inte bara ett betydande vattenmagasin för de omkring liggande företagen och kommunerna. Det finns nu också segelbåtar i den före detta kolgropen. Med två och strandområde inbjöd den till den första badsäsongen i Senftenbergområdet. finns ytterligare fyra sjöar, som är eller snart kommer att bli sammanbundna med varandra. Andra avsnitt av området har återställts för jordbruk. Vi besökte kraftverket Liibbenau söder om , som tillsammans med det lika stora kraftverket Vetschau därifrån har en effekt på 2500 MW (megawatt). (Som jämförelse kan nämnas att kärnreaktorn får en effekt på 900 MW.) Bränslet är brunkol som man får från dagbrott. De båda kraftverken kräver för full effekt brunkol . Konstruktionen av Liibbenau inleddes . Tillsammans har de båda kraftverken omkring 5 000 anställda. har en stor del av sotet från förbränningen gått upp genom skorstenarna. sätter man in nya elektrofilter som kommer att ta bort av stoftet. Att dessutom rena röken kemiskt och framför allt avlägsna svavlet är dock med kända metoder en mycket dyrbar process. Kärnkraft och andra energikällor I Ministerium fur Kohle und Energie (ministeriet för kol och energi) togs vi emot av vice ministern och specialisten på kärnkraft professor . De berättade att partiet, SED, har ett politbyråmöte för att diskutera energipolitikens perspektiv fram . Det finns inget centralkommittémöte , där man inte diskuterat 1) utvecklingen av energiresurserna och 2) hur man skall spara energi, sade Ziergiebel. har vi sparat . Man följer med intresse diskussionen om s. k. alternativa energikällor och bedriver egen forskning och försöksverksamhet på detta område. Men enligt våra nuvarande beräkningar ser vi inga möjligheter att f. n. använda solen för elkraftproduktion, däremot för uppvärmning. Fram räknar vi inte med mer än en procents tillskott från denna energikälla. DDR:s största kraftverk blir Boxberg, som 1979 kommer att vara utbyggt för en effekt på 3 500 MW och har brunkol som bränsle. Värmekraftverk byggs bl. a. för . Man räknar med att det i DDR behövs för toppkraft, dvs. för de tider då elkonsumtionen är störst. Vi har tyvärr ingen vattenkraft. Oljan blir för dyr för oss. 1978/79: 2317 Kärnkraftverk byggs i trakten av . DDR har tre kärnreaktorer på sammanlagt 1 320 MW i drift. För oss är kärnkraftverken de mest miljövänliga. 1 mitten av togs ett litet kärnkraftverk (70 MW) i bruk. Det har fungerat som utbildningscentrum. Det finns inga nackdelar med kärnkraften. Vi ska utveckla kärnenergin i DDR. Vid denna femårsplans (19761980) slut ska vi ha en effekt på 5000 MW. Och nästa femårsplan blir det minst lika mycket. På detta område har vi ett mycket nära samarbete med . Vi skulle inte ha kunnat göra det av egen kraft. Avsikten är att ytterligare öka brunkolsbrytningen trots de geologiska och hydrologiska problem och de svåra ingrepp i miljö och landskapsbild som den medför. Brunkolet är alltjämt den billigaste och viktigaste energikällan för oss. Man har uppskattningsvis jordgas i DDR men med hälften så lågt värmevärde som den sovjetiska gasen. (Vi har satt ett frågetecken efter den angivna volymen, som vi möjligen missuppfattat.) DDR importerar gas från . Effektivare användning av energin ägnas stor uppmärksamhet. Vi måste minska förbrukningen på varje företag , vilket vi lyckats med . För tillverkningen av energiintensiva produkter som klinker, cement etc. finns särskilda bestämmelser. Man bygger nu en 750 kilovolts ledning för samkörningsnätet med och övriga SEV-länder, vilket ska bli färdigt . Fördelen med ett sådant nät är inte minst de stora tidsskillnaderna - från östligaste till . Redan i har man andra vanor än vi. Vi tyskar börjar dagen tidigare och går till sängs tidigare. hade man ett kort totalt strömavbrott i DDR. finns den risken. Den totala effekten av energisystemet är 80000 MW. Alla perspektiv anger att oljan snart tar slut och redan nu blir allt dyrare. Solenergi och vindenergi blir alldeles för dyra. Det finns ingen annan industri som har så stränga säkerhetsbestämmelser som kärnkraften, sade professor . Diskussionerna i österrikiska och västtyska massmedia om kärnkraftens risker är bisarra. DDR inporterar uranbränslet från och levererar tillbaka det använda kärnbränslet. Beträffande det radioaktiva avfallet säger professor : Vi är för att man slutdeponerar avfallet i geologiska formationer. I nedlagda saltgruvor är det uteslutet att vatten kommer in. Man känner väl till de svenska studierna såsom och och anser att de metoder som där anvisats är minst sagt betryggande. Vår vistelse i förlängdes för att vi skulle få tillfälle besöka en av de två bridreaktorer som är drift. Tiden medgav inte att vi närmare studerade det samarbete som äger rum inom Rådet för ömsesidigt ekonomiskt bistånd (eller Comecon) och som inte minst på kärnkraftsområdet är mycket betydande. I motsats till de uppgifter som florerar i den svenska debatten är det inte minskad efterfrågan på kärnreaktorer. Tvärtom släpar vi efter med tillverkningen av reaktorer och utrustning för kärnkraftverk, sade professor vid SUKP:s centralkommittés tekniska avdelning. Efterfrågan är stor både här och i utlandet - i men också i kapitalistiska länder. I Volgodonsk byggs nu ATOMMASH, en industri där man ska tillverka lättvattenreaktorer på 1000 MW och generatorer. Denna typ av reaktorer kommer att serietillverkas både för inhemskt bruk och för export. Begränsningen till 1000 MW har gjorts av transportskäl. Men man hoppas kunna lösa denna fråga och senare övergå till produktion av 2000 MW reaktorer. Man kommer att lägga kärnkraftverken i närheten av hamnar så man slipper järnvägstransporter. Kärnkraften - problem och perspektiv Under ett besök i kommittén för atomenergins utnyttjande fick vi utförliga föredragningar av professorerna . Mesjkov, som är de båda viceordförandena för kommittén, V.E. Dorostjuk samt V. A. Sidorenko, som är direktör för det berömda . Sidorenko är en av ledande experter på lättvattenreaktorer och deltog i uppförandet av den första reaktorn i i . Kommitténs uppgift är att svara för vetenskaplig-teknisk forskning för kärnkraftens utveckling. Användningen av isotoper, utveckling av olika apparatur samt frågan om upparbetning av använt kärnbränsle och sådana problem som livslängden på reaktorer ingår i institutets arbetsuppgifter. blir det världens första kärnreaktor för industriell drift togs i bruk, sade professor . Denna reaktor i Obninsk är fortfarande i funktion. Det var ett experimentkraftverk. Men i och för sig kan det besvara en av era frågor. Vår bedömning är att livslängden på en reaktor är - om det blir fördelaktigt att ha den i drift så . producerar man två typer av reaktorer: Tryckvattenreaktorer (lättvatten). Denna typ är känd i hela världen. Den har en effekt på 440 MW (megawatt). Sådana reaktorer finns i , , och andra länder. Den startfärdiga femte reaktorn i Novovoronesj är på 1 000 MW och den första i serien av denna typ av reaktorer. kokarreaktor av kanaltyp. Det är reaktorer av denna typ vi kommer att använda. Vi planerar också 1 500 MW-reaktorer av samma typ. görs ett omfattande arbete på att utveckla bridreaktorer. Vi har två bridreaktorer i funktion och en tredje som snart är färdig. Beträffande upparbetning av använt kärnbränsle säger professor att man i princip har en mycket bra lösning och att man har provanläggningar. Ett mångårigt samarbete med andra länder, dels bilateralt, dels inom ramen för (internationella atomenergiorganet) har ägt rum, och de sovjetiska experterna är väl förtrogna med de metoder som används och de lösningar som utvecklats i , Tyska och i viss mån . Förglasat avfall i kapslar som slutförvaras i geologiska formationer betraktas som säkert. Vi har inga nyheter på detta område, säger professor . President förslag att man skulle avstå från upparbetning har helt naturligt väckt opposition i flera länder. Frågan är inte bara miljön. Det är först och främst en ekonomisk fråga. (Vi tillägger att det också är ett grovt hyckleri att vända hela uppmärksamheten på bränsleplutonium, som innehåller mindre plutonium-239 och inte utan en besvärlig anrikningsprocess kan användas till vapen, som försvarsministerium, enligt USA-bulletinen Nucleonics Week (4/8 1977), hade beordrat en fördubbling av produktionen av vapenplutonium vid Hanfordanläggningen i staten .) Det använda bränslet innehåller uran som inte kly vts. Särskilt i , och , där man inte har egna urantillgångar, har förslag kritiserats. Vi anser att det använda kärnbränslet bör förvaras i lager före upparbetningen, säger . Det finns gott om platser i vårt land för upparbetning och slutförvaring. Vi har gott om tid för att utveckla de bästa tekniska metoderna, säger professor . Vi har kommit mycket långt, men anläggningarna ska vara ekonomiskt fördelaktiga. Så länge vi har gott om uran är upparbetningen inte särskilt aktuell. När efterfrågan i hela världen blir större än tillgången, då blir det livsviktigt både med upparbetning av använt kärnbränsle och att använda bridreaktorer. Vi är realistiska om vi säger att de flesta länder kommer att använda vanliga lättvattenreaktorer under 1990talet. Men det tar årtionden att helt omorganisera energiförsörjningen i ett land. Beträffande alternativa energikällor har man samma inställning som experterna i andra länder: kärnkraften behövs och man måste använda den. Vi frågade också om de stora olyckor som påstods ha förekommit bl. a. vid bridreaktorn i Dimitrovograd. När vi reste i kunde vi läsa i tidningarna där att 350 personer dödats vid en explosion i bridreaktorn i Sjevtjenko (i ). Det enda vi kunde svara folk som frågade var att det i alla händelser inte kunde vara en reaktorexplosion. När vi kollade med vår ambassad i fick vi veta att hela historien var lögn från början till slut. kom US A-forskare enligt ett tidigare uppgjort program till Sjevtjenko och kunde på ort och ställe konstatera att presshistorierna byggde på fria fantasier. Våra kolleger i säger att sådana uppgifter är vanliga. Det var ett slag riktat inte mot oss utan mot bridreaktorn. Vi tror att det är en uppgift för oss alla att avslöja sådana uppgifter. Under de som kärnkraften varit i bruk i vårt land har inga allvarliga olyckor inträffat. Den internationella kontrollen är för övrigt så utomordentligt effektiv att det inte skulle gå att dölja en olycka. Vi återkommer till upparbetningsproblemet. I har man framför allt ekonomiska synpunkter på den. I dagens läge kostar upparbetningen ganska mycket. Det krävs använt kärnbränsle för upparbetning i en ekonomiskt godtagbar skala. Morozov kommenterar och menar att det måste bli onödigt dyrbart. Jag känner bättre till den västtyska metoden som imponerar mycket på mig.. Men eftersom det radioaktiva avfallet under de första decennierna avger mycket värme, finns det i forskare som anser att man borde framställa säkra behållare och inte slutdeponera avfallet förrän man utnyttjat denna värme. Professor slutar vår diskussion med följande anmärkning: Ni svenskar har liksom vi en vacker natur. För att bevara denna natur behöver vi kärnkraften, som är den renaste kraften, den som minst skadar miljön. Allunionella värmetekniska forskningsinstitutet grundades på initiativ av . Det sorterar under ministeriet för energi och elektrifiering och har 4000 anställda, därav 2 500 i . Stora filialer finns i och . Vårt institut deltog mycket aktivt i konstruktionen av den första reaktorn i i , berättade institutets vice direktör vid vårt besök. En av institutets huvuduppgifter är att prova ny utrustning för kärnkraftsanläggningar. Vi utarbetar olika tekniska lösningar för industrin. Tredje uppgiften är forskning beträffande användningen av de installationer som redan är i bruk. Gaserna från kärnkraftverken är det största problemet under driften. När det gäller de nya reaktorerna har man fått ner detta utsläpp till en 300del av det tillåtna. För kokarreaktorerna t. ex. i är utsläppen en 15-del av det tillåtna. Det finns en fruktbar teknisk idé för att ytterligare reducera utsläppet. Bestrålningsdosen från naturliga källor, alltså den s. k. bakgrundsstrålningen, växlar i mellan 40 och 200 millirem . Utsläppen i närmaste omgivningen av kärnkraftverken är så ringa att man kunnat dra slutsatsen att man inte haft någon påverkan på miljön. En tid före igångsättningen av första reaktorn i Novo voronesj 1964 gjorde man mycket omfattande mätningar av bakgrundsstrålningen i området. Just 1964 minskade radioaktiviteten - det var en följd av att kärnvapenproven i atmosfären hade upphört! har man en förhöjning på kurvorna efter varje kinesiskt kärnvapenprov. Om man betraktar kärnkraften som ett alternativ, bidrar den till att miljön blir renare, säger . Dessutom är det uppenbart att den betyder en utradering av olyckorna i arbetet. För ett koleldat värmekraftverk på 1 000 MW räknar man med att det förekommer 2 å 5 dödsolyckor . Det finns ingen möjlighet att ens teoretiskt beräkna olycksfallsriskerna för kärnkraften, eftersom det inte förekommit en enda dödsolycka eller svårare olycka någonstans i världen i samband med kärnbränslecykeln. Vad ämnar man göra med uttjänta kärnreaktorer i ? Den farligaste delen är själva härden. Denna fråga har vi inte studerat så noga ännu, säger . Men kamrater från det här institutet studerar det tillsammans med kolleger från andra länder. Vi hade ett liknande fall i Novovoronesj. I en av reaktorerna måste man byta ut en stor och viktig del. Med Qärrmanövrering styckade man den och tog ut den och begravde den på säker plats. Så kommer förmodligen att ske med hela reaktorhärdar. Byggnaden kan användas för en annan reaktor eller för annat ändamål. När man nu bygger nya kraftverk planerar man in demonteringen. Staden har växt upp i anslutning till kärnkraftverket och ligger från Voronesj, söder om . Kärnkraftverket ligger vid . Den första reaktorn har varit i drift . Ytterligare tre reaktorer är i drift, och den femte - på 1 000 MW - var vid vårt besök i det närmaste färdig och beräknades gå i drift . Dessutom kommer man att börja bygga ett värmekraftverk nära Voronesj för att försörja staden med värme. Medan utsläppet av radioaktiva gaser från ett kärnkraftverk är mycket obetydligt är utsläppet av sådana radioaktiva ämnen som radium och torium vid driften av koleldade kraftverk ett länge förbisett problem, sade partisekreteraren i Voronesjområdet. När den första reaktorn (220 MW) började byggas var det område där Novovoronesj nu ligger i det närmaste en ödemark. Man började med att bygga bostäder för arbetarna. Andra reaktorn (365 MW) gick i drift 1969 och tredje och fjärde (vardera på 440 MW) 1971-1972. De två första betraktades som industriella försöksreaktorer. Alla är lättvattenreaktorer. Enligt planen skulle 1 kWh (kilowattimme) komma att kosta (). Kostnaden för de fyra första reaktorerna har blivit men beräknas komma att reduceras med i de värmekraftverk som planeras på åtskilliga håll i . I Novovoronesj har man diagram över radioaktiviteten från och med året närmast före igångsättningen av den första reaktorn. Vanligt mineralvatten har högre radioaktivitet än vattnet i nedanför Novovoronesj, säger , direktör för hela anläggningen. Man har två kontrollinstitutioner. Den ena arbetar med dosmätning inom företaget, den andra kontrollerar den yttre miljön - inklusive mjölk, fisk etc. - från verket. I praktiken är utsläppen från de fyra reaktorerna ett mindre än den tillåtna mängden, som även den är mycket restriktiv. Inga allvarliga incidenter har någonsin förekommit i driften. Deponeringen av föråldrad radioaktiv materiel är principiellt inte annorlunda än slutförvaringen av radioaktivt avfall. När en reaktor blir föråldrad, får man skära härden i bitar. Det är ett tekniskt problem. Den bästa lösningen skulle vara kärnenergi utan radioaktivitet, säger . Men vissa kretsar i den kapitalistiska världen bekämpar kärnkraften för fredligt bruk och tycks strunta fullständigt i de kärnvapenlager och kärnvapenfabriker de har inpå knutarna. Varför är de inte oroade av neutronbomben? Dess syfte är ju att åstadkomma mesta möjliga radioaktivitet. Vi fick tillfälle gå igenom den femte reaktorn och åka upp till kupolen med byggnadshissen. Reaktorn är den första med en effekt på 1 000 MW, som kommer att serietillverkas vid i . Säkerhetskraven har skärpts ytterligare. En speciell skyddskapsel av polyetylen (?)