mot · G1021004 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att förhindra missbruk av den statliga lönegarantin Lagen om statlig lönegaranti vid konkurs trädde i kraft . Den innebär i korthet att staten svarar för betalning av arbetstagares fordran hos arbetsgivare som har försatts i konkurs. Lönegarantifonden finansieras med arbetsgivaravgifter. Avgifterna förs till en fond som förvaltas av kammarkollegiet och från denna fond rekvirerar länsstyrelserna medel för utbetalning enligt garantin. Prövningen av lönegarantianspråken ligger hos kronofogdemyndigheten när det är fråga om s. k. fattigkonkurs och hos konkursförvaltaren i ordinära konkurser. Garantibeloppen utbetalas sedan av länsstyrelserna efter underrättelse från kronofogdemyndigheten resp. konkursförvaltaren. Utbetalningarna från fonden har under budgetåren 1974/75-1977/78 varit följande: Budgetår: 1974/75 1975/76 1976/77 1977/78' Utbetalade belopp: 24,3 60,3 134,4 214 miljoner Utbetalningarna från fonden har således ökat explosionsartat och nästan 10-dubblats . Anledningarna till denna utveckling kan var flera, såsom konjunkturnedgången, ändrade förutsättningar av olika anledningar m. m. Klart är dock att en av orsakerna är missbruk av mindre nogräknde företagare. Ett exempel härpå anges i motion 1976/77:1252. Det har till och med gått så långt att företag bildats i enbart syfte att lura till sig pengar från lönegarantifonden. Ett sådant exempel har handlagts av i som här bilägges som bilaga 1. I detta fall uppdagas falsarierna men oftast torde kontrollen vara otillräcklig. Vid kontakt med ett antal länsstyrelser har uppgetts att länsstyrelserna fungerar enbart som utbetalningsmyndighet. Uppgiften att genomföra kontroller i syfte att förhindra eventuella missbruk av lönegarantin har inte ålagts länsstyrelserna och sådana kontroller görs inte heller utom i rena undantagsfallen. Utrymme för sådan verksamhet torde inte heller föreligga . Med hänsyn till kronofogdemyndigheternas arbetsbelastning kan förutsättas att kontrollen måste bli ytlig. Konkursförvaltarna, i regel privatpraktiserande advokater, har knappast anledning att granska konkursföretagets affärer i annan utsträckning än vad som gäller vid konkurstillfället. Exemplen i motion 1976/77:1252 visar hur det kan gå till när en företagare missbrukar förtroendet att vara företagare. En skärpt kontroll av konkursföretagens affarer och handlande både före och efter en konkurs är därför nödvändig inte minst med tanke på utbetalningarna från lönegarantifonden. Helst borde denna kontroll läggas på länsstyrelsernas revisionsenheter sedan de fått erforderliga resurser härför. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att regler utfärdas för kontroll av företags förehållanden både före och efter konkurs och vid utbetalning från den statliga lönegarantifonden. () () HÄKAN () Ilionsgränd 350 S 223 71 Ombud tillika biträde enligt rättshjälpslagen för och Cabezas: Jur kand 211 33 Nexus Video 41 22 00 N, Mantalsskriven i , för Överklagat beslut: i di Saken: Besvär över kronofogdemyndighets beslut enligt 9 § andra stycket lagen om statlig lönegaranti vid konkurs (lönegarantilagen) försattes med firma i konkurs vid . I konkursen yrkade , , och såsom anställda betalning enligt lönegarantilagen för lönefordringar i konkursen. i meddelade i beslut , att det vid myndighetens prövning inte framgått att , Cabezas, eller hade någon fordran mot varför yrkandet om betalning enligt lönegarantilagen inte till någon del medgavs. , , och har genom Lenrup anfört besvär över kronofogdemyndighetens beslut och yrkat, att utbetalning skall ske till borgenärerna i enlighet med den statliga lönegarantin vid konkurs. Därest sådan utbetalning inte kunde ske på grundval av föreliggande omständigheter i ärendet, har alternativt yrkats att ny objektiv utredning och prövning sker i ärendet, varvid grunderna för ett eventuellt avstyrkande på borgenärernas yrkande om utbetalning särskilt skall angivas för vidare åtgärder. har avgivit yttrande, varefter ytterligare utredning och omfattande skriftväxling ägt rum i ärendet. Lenrup har lämnats tillfälle att i anledning av skrivelse från kronofogdemyndigheten avge yttrande, med uppgift att uteblivet svar ej utgjorde hinder mot att ärendet ändå avgjordes. Klagandena har ej inom angiven tid låtit sig avhöra. I besvärsskrivelsen har som klagande upptagits . Lenrup, som lämnats tillfälle styrka sin behörighet att föra talan, har inte kunnat förete någon fullmakt från honom. Överexekutor upptar därför inte talan till saklig prövning Till grund för talan anförs av , och bl. a. följande. Det förelåg skrivna anställningskontrakt mellan konkursgäldenären och borgenärerna. Konkursgäldenären har medgett borgenärernas lönefordringar på grund av anställningskontrakten. Tingsrätten har funnit att lönefordringarna efter gäldenärens medgivande kunnat ligga till grund för gäldenärens försättande i konkurs. mannen har förtecknat fordringarna i konkursbouppteckningen. Gäldenären har beedigat bouppteckningens riktighet. Dessutom har konkursgäldenären i avräkning, på lönefordringarna utbetalat vissa ä conto belopp. disponerade, då , och anställdes genom skriftliga avtal i firma, över eget kapital av . Dessutom förfogade över teknisk utrustning. Firman, som skulle producera videofilm för olika ändamål hade inte några uppdrag. Avsikten med att anställa experter av olika slag var att först skapa en produkt som efter färdigställande kunde marknadsföras. Sonderingar hade gjorts hos vissa företag och institutioner. Det hade därvid framkommit att efterfrågan på dylika produkter var stor. Av i ärendet föreliggande handlingar framgår bl. a. följande. - I bouppteckning som upprättats i samband med konkursen upptogs som tillgångar ett belopp av . och som skulder . Tillgångarna utgjordes av bl. a. verktyg, , musikinstrument, , bandspelare, , och skrivmaskin . Skulderna utgjordes förutom av ett lån från en privatperson på . av lönefordringar, varav . - Av åberopade anställningsavtal framgår bl. a. att firma genom anställde , , och . Avtalen undertecknades den 25 juli-den 1 augusti 1974. Enligt avtalen, som skulle gälla , hade en månadslön av , och vardera . Därjämte skulle utgå särskild ersättning för övertid, rese- och traktamentskostnader, varjämte skulle bestrida alla sociala kostnader enligt lag. De anställda kunde vidare enligt avtalen utföra arbetet fritt på fältet/bostaden och förfogade fritt över sin arbetstid. - Av handlingarna framgår vidare att var medicine studerande, filmfotograf, artist samt tjänsteman vid amerikanska ambassaden i . Samtliga anställda skulle utföra arbetet åt VideoProduktion vid sidan av sina ordinäre sysselsättningar. Vidare framgår att , som vare sig haft fast bostad eller något fast kontor, inte erlagt några sociala avgifter eller någon skatt på de belopp han betalat ut, . Ifrågavarande firma har ej heller varit på något sätt registrerad. åtaganden enligt avtalen innebar således att firman som avtalen minst skulle gälla, hade att bära löner om . jämte ersättning för övertid och kostnader samt sociala avgifter utöver eventuell förtjänst för . startkapital utgjorde enligt utredningen i ärendet ca . med utsikt att eventuellt få låna ytterligare . saknade vid verksamhetens början uppdrag. Klagandena har, trots att de ostridigt i stort kände till ekonomiska ställning, ingått anställningsavtalen. Vad sålunda och i övrigt i målet förekommit får anses ge vid handen, trots formella anställningsavtal att inte någon i gruppen Video-Produktion, , , , , , intagit ställningen av vare sig arbetsgivare eller arbetstagare. Hela gruppen har deltagit i planeringen, bidragit till verksamheten på olika sätt och självständigt utfört vissa åtgärder för att få igång en rörelse. Det förhållandet att utfäst sig att lämna ekonomiskt bidrag till projektet, vilket också skett i mindre omfattning, gör enligt överexekutor honom inte i och för sig till arbetsgivare. Utredningen i målet får i stället anses visa att inte haft avgörande inflytande över verksamhetens planering och drift. Överexekutor finner med hänsyn till vad sålunda förekommit i målet, att klagandena i sitt arbete i Video-Produktions-gruppen haft sådan självständig ställning, att sådan fordran på lön eller annan ersättning från , som avses i lönegarantilagen, inte föreligger. Överexekutor lämnar , Cabezas och Brinks besvär utan bifall. Besvär till (se bilaga) Kopia till i Akten TJG FISKAL och protokollförare Parter (ej närv.) Ö 1505/76 hovrättsråden och , referent, samt adj. ledamoten fiskalaspirant 1. med stud. HANS , 40 09 29-3657, , 4 tr. 212 18 2. filmfotograf , 47 04 17-3899, , 183 45 3. ambassadtjänsteman 19 12 13-9274, , 211 29 OMBUD: jur kand. , , 211 33 Ombud för samtl. Biträde enl. rättegångslagen för staten genom , 171 94 rätt till betalning enligt lagen om statlig lönegaranti vid konkurs datum för avgörandet Avgörandets nr beslut, se bilaga A. Tjänstgörande fiskalen anmäler att , och anfört besvär och yrkat betalning enligt lönegarantilagen. Sedan målet föredragits fattar hovrätten följande (att meddelas 20.9.1976) Hovrätten lämnar besvären utan bifall. Mot hovrättens beslut får jämlikt 9 § lönegarantilagen talan föras. Bestyrks i tjänsten M.