ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021519 · 1978-01-25 00:00:00 — om stödet till barn- och ungdomslitteratur Stödet till barn- och ungdomslitteratur har varit under diskussion. På förslag av litteraturutredningen genomfördes ett stöd till barn- och ungdomslitteratur i form av ett mindre produktionsstöd samt stödköp av vissa titlar. Försöksverksamhet med läsfrämjande åtgärder beslutades också. Den utvärdering av litterturstödsåtgärderna som genom beslut har genomförts visar att stödåtgärderna till barn- och ungdomslitteratur i stor utsträckning varit felinriktade. 1 DsU 1977:14 redovisas bl. a. följande: Av de ca 700 boktitlar som erhållit någon form av produktionsstöd under vardera /76 och 1976/77 har endast 24 resp. 15 barn- och ungdomsböcker erhållit stödköp. Utredaren menar att stödköpsordningen fått en utformning som från förlagens synpunkt sett ter sig ganska tvivelaktig. I fråga om försöken med läsfrämjande åtgärder är det bestående intrycket av utvärderingen att verksamheten misslyckats. Det finns gott om goda barnboksförfattare, utländska och - inte minst svenska. Trots detta dominerar kiosklitteratur av låg kvalitet barnens och ungdomarnas läsval. Det är därför angeläget att kvalitetslitteratur till barn och ungdom ges ökat stöd såväl avseende utgivning som spridning av densamma. I samband med översynen av litteraturstödet bör därför en omprioritering göras till förmån för barn- och ungdomslitteraturen. Det är i skolorna som läsvanorna grundläggs. Det är därför naturligt att stödet till läsfrämjande åtgärder i stor utsträckning kanaliseras över skolor och, när det gäller de mindre barnen, förskolor. Skolbiblioteken förutsätts därvid nära samverka med folkbiblioteken. Förskolor, skolor och folkbibliotek bör ges möjligheter att till subventionerade priser inköpa god barn- och ungdomslitteratur. Detta kan exempelvis tillgå så att en viss del av inköpssumman debiteras . Inköpsbesluten skall fattas lokalt för att den lämpligaste anpassningen av bokurvalet skall kunna uppnås. För att bredda utbudet bör vidare förlag med inriktning på att producera barn- och ungdomslitteratur av hög kvalitet med lågt pris ges produktionsstöd till denna typ av böcker. Mot bakgrund av vad ovan framhållits hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omprioritering till förmån för ökat stöd till kvalitetslitteratur för barn och ungdom.
mot · G1021520 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om en kartläggning av svenskt musikmaterial m. m. 1 målet för den statliga kulturpolitiken slår man fast att kulturpolitiken är ett led i statens samlade politiska insatser. Kulturell jämlikhet är lika angelägen som ekonomisk och social jämlikhet. Det betonas vidare att lika väl som det krävs målmedvetna insatser för att skapa social och ekonomisk utjämning krävs det samlade insatser för att demokratisera kulturlivet. De mål som ställts upp för kulturpolitiken kan inte nås utan ett långsiktigt utvecklingsarbete. I detta arbete är samspelet mellan statliga insatser och initiativ från kommuner, landsting, folkrörelser och deras medlemmar en viktig del. Arbetet främjas och utvecklas vidare genom den allmänna uppslutning kring riktlinjerna för kulturpolitiken och den utveckling som skett. Kulturpolitiken är mångfasetterad med många olika områden, alla lika angelägna för samhället, dess utövare och mottagare. I de av staten uppställda målen för kulturpolitiken står det att den skall möjliggöra konstnärlig och kulturell förnyelse, garantera att äldre tiders kultur tas till vara och levandegörs men framför allt medverka till att skydda yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för att denna frihet skall kunna utnyttjas. En del av kulturutbudet är musiken, som förmodligen aldrig nått så många som . Denna position har uppnåtts genom musik förmedlad via radio, television, grammofon och bandspelare. Tekniken har utvecklats mycket snabbt. Utan att göra någon värdering av musiken som sådan måste man konstatera en mycket stark kommersiell styrning av musikutgivningen. Marknaden översvämmas av importerad musik och särskilt mycket amerikansk sådan. Musikutbudet har emellertid inte enbart inneburit en ökad lyssnarskara. Även de utövande musikernas antal har ökat, särskilt har amatörmusikerna blivit allt fler. 1 samband med denna utveckling har det framkommit att det råder brist på svensk musik och svensk notutgivning. Utgivning av svenskt och nordiskt notmaterial sker i blygsam omfattning och även lagerhållning av musik för biåsorkestrar och andra ensembletyper är klart otillräcklig. Det framhålls också att det finns säkerligen not- och musikmaterial samt folkmusik ute i landet som är användbart och borde insamlas för att komma till ytterligare användning och bli en motvikt till den ökande massproducerade importen. Här borde således ske en inventering, ävenså borde svenska tonsättare få i uppdrag att i ökad utsträckning skriva för amatörmusiklivet. Behovet av ett rikhaltigt notmaterial kan anses lika viktigt som en mångfald boktitlar. Båda sakerna gäller en del av yttrandefriheten. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär en kartläggning av svenskt notoch musikmaterial samt folkmusik för att möjliggöra en breddad notutgivning inom området. () () () ()
mot · G1021521 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om vissa meddelanden genom lokalradion inträffar åtskilliga händelser i samhällsmaskineriet som innebär störningar i de vanliga rutinerna. Många sådana störningar medför olägenheter för olika grupper av människor. En teaterpjäs eller ett idrottsevenemang som plötsligt inställs betyder att publiken i onödan reser kanske långa vägar för att bara få vända hem igen. Hade publiken eller åtminstone delar av den kunnat informeras om att evenemanget inställts hade tid, pengar och energi kunnat sparas. Samma sak gäller störningar i kollektivtrafiken i större tätorter. Ett meddelande till resenärerna om förseningar i trafiken eller inställda turer kan betyda att dessa inte förgäves står och väntar på en buss som inte kommer. Även för flyg- och tågresenärer är meddelanden om störningar i trafiken betydelsefulla. Färden till stationen eller flygplatsen kan ske i ett lugnare tempo om de informeras om förseningar. Meddelanden av det här slaget har också sitt värde i att de positivt kan påverka trafiksäkerheten. Utomlands är det inte ovanligt att radioföretagen på fasta tidpunkter regelbundet ger information om trafikläget och om akuta störningar av annat slag. Information om akuta trafikförhållanden via radio har stora fördelar. Upplysningarna via radio engagerar hörseln. Bilförarens blick behöver alltså inte lämna vägbanan. Inrättas en speciell redaktion/avdelning/central för akutmeddelanden i P3-programmet kan också väderinformationen snabbas upp. Vid det kraftiga snöfallet kunde upprepade meddelanden i radio ha medfört att de kraftiga trafikstörningarna fått mindre omfattning. Frågan om en regelbunden tjänst eller beredskap för att vidarebefordra akuta meddelanden har inte tagits upp av radioutredningen. Eftersom snabbrapporter av akutmeddelanden och om trafikläget har betydelse för trafiksäkerheten, energibesparing och den allmänna säkerheten bör radiobolagen ges skyldighet att regelbundet ge plats för sådana meddelanden. är beredskapen för radion att ta emot och vidarebefordra akutmeddelanden dålig. llSi avtalet mellan och staten utnyttjas främst för myndighetsreklam, allmänna påminnelser om olika skyldigheter och rättigheter. Paragrafen är i sig begränsad i att en statlig myndighet måste vara avsändare av meddelandet. I akuta lägen är det viktigare att meddelanden når fram än att de är auktoriserade. 11 § är dessutom begränsad så till vida att den överlåter åt rundradioföretaget att avgöra om ett meddelande skall sändas eller inte. förslag till nytt avtal mellan och staten ger inte heller möjligheter till akutmedde 12 § talar närmast om nyheter och information för att medborgarna skall kunna orientera sig och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att i samband med Radio/rundradioföretagen åläggs skyldighet att meddela allmänheten information om störningar som tillfälligt eller kan innebära olägenhet eller fara för hela eller delar av allmänheten. () () . () ()
mot · G1021522 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om höjt anslag till , m. m. föreslås för nästa budgetår fl ett anslag av 1 379 OOO kr., vilket innebären ökning med . jämfört med innevarande budgetår. Mer än hälften av detta belopp föreslås utgå till två projekt. Det ena projektet, Kultur och arbetsliv, vill genomföra tillsammans med LO, ABF, TCO och TBV. Det är avsett att pågå /83. Totalkostnaden beräknas tili 5,6 milj. kr., varav . på nästa budgetår. På temat Gemenskap mellan generationerna har föreslagit ett projekt för att i bostadsområdena bryta isoleringen och nå nya grupper med kulturella aktiviteter. Det beräknas pågå /82 och har kostnadsberäknats till 1,4 milj. kr., varav på nästa budgetår . En mängd utredningsuppdrag har av regering och riksdag lagts på tillkomst. har också tagit egna initiativ. Tyvärr har nog antalet uppdrag blivit alltför omfattande, eftersom i många fall en orimligt förflutit innan utredningarna kunnat komma i gång, än mindre slutföras. Utvärderingen av tidigare igångsatta verksamheter är också viktig och bör bedrivas skyndsamt. Under förhandenvarande omständigheter anser vi det oklokt att sätta i gång de två ovan angivna projekten. Vi yrkar därför avslag på en summa av . Denna summa bör i stället överföras till anslag för vård och underhåll av fornlämningar och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse, till vilket i årets budgetproposition föreslås en summa av . 1 avvaktan på byggnadsvårdsutredningens betänkande är det svårt att uppskatta hela omfattningen av de belopp som kan behövas för de allra angelägnaste behoven. har följt dessa ärenden med mycket stort intresse. Så betonade t. ex. utskottet i sitt betänkande 1976/77:1 att det vore önskvärt att hade större resurser för att enligt undantagsregeln i fornminneslagens 9 § själv träda in och bära hela eller en del av kostnaderna. I sitt betänkande 1975:12 uttalade kulturutskottet: Utskottet anser det angeläget att resurser i fråga om vård och underhåll av fornlämningar och kulturhistoriskt värdefulla byggnader förstärks mer än vad som föreslagits i propositionen. Utskottet tillstyrker med anledning av motionerna att anslaget höjs med utöver propositionsförslaget. I årets petita har för bevarande och vård begärt en ökning med . och för ämbetets fastighetsförvaltning . för att täcka kostnaderna för de mest angelägna vårdinsatserna inom sin fastighetsförvaltning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att till : Utrednings- och utvecklingsarbete för /79 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att , under förutsättning av bifall till 1, till : Vård och underhåll av fornlämningar och kulturhistoriskt värdefull bebyggelse anvisar . () ()
mot · G1021523 · 1978-01-25 00:00:00 — om radio- och TV-program för hälsoupplysning och friskvård har intresset för hälsoupplysning, hälsokost, friskvård och motion visat en glädjande ökning. Allt fler blir medvetna om sambandet mellan konsumtionsvanor, livsmönster och sjukdomar. Tydliga bevis för detta finns bl. a. i den ökade omsättningen i hälsokostaffärerna men också eller kanske framför allt - i ökat intresse för motion och sundare livsmiljö i allmänhet. 1 jämförelse med de enorma belopp som läggs ut för sjukvård är emellertid statens och kommunernas satsning på friskvård och hälsoupplysning mycket litet. Man skulle rent av kunna tala om marginella insatser. Hälsoupplysningen har ofta fått skötas av frivilliga krafter och därutöver med vissa insatser av t. ex. kampanjer. Mot den bakgrunden är det otillfredsställande att TV och radio inte använts systematiskt för att sprida denna viktiga information. På samma sätt som TV ger aktuell samhällsinformation i programbitar av typ anslagstavlan borde radio och TV kunna ge upplysning om hälso- och friskvård samt värdet av måttlig och regelbunden motion. Råd om lämplig mat, med förslag till matsedlar, exempel på motionsrörelser, tips på litteratursom behandlar de här frågorna skulle kunna vara några av inslagen i ett sådant program men även en allsidig information om t. ex. bruksgifter. Bruksgifterna,alkohol och tobak, skulle med tunga sakskäl ha utrymme i sådana program. Att ge faktainformation om verkningarna av bruket av alkohol och tobak ligger ju också i linje med statsmaktens fastlagda program om såväl avglorifiering av alkohol- och tobaksbruk som en klart uttalad vilja att pressa tillbaka bruket av våra vanligaste bruksgifter, vilka tyvärr med traditionens och historiens makt accepteras men som i verkligheten är vårt största medicinska och sociala problem. Utöver detta skulle naturligtvis en ren basinformation om hur människan fungerar som psykisk-biologisk varelse också kunna tjäna goda syften. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ge regeringen till känna att hälsoupplysande-friskvårdande program bör initieras i radio- och TVprogrammen som en kontinuerlig del av programutbudet i enlighet med motionens syfte. () ()
mot · G1021526 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1526 av . m. fl. om språkbruket i radio och TV Televisionens utbyggnad och utbredning i vårt land har för många grupper betytt att isolering och ensamhet brutits. I somliga hem har radio och TV också bidragit till att öka människornas intresse för omvärlden och befrämjat t. ex. politisk och kulturell nyfikenhet. TV:s nästan obligatoriska roll i hemmen har emellertid i många fall medfört negativa konsekvenser för familjens sociala liv och förändrat positiv gemenskap och traditionella sällskapsmönster till förmån för urskiljningslöst och passivt TV-tittande. I många fall har också TV motverkat en aktiv fritid eller försvårat ett personligt engagemang i t. ex. föreningsliv. Denna passiviserande tendens har också en annan sida. TV:s programutbud, i vad avser innehåll och språkbruk, är attityd- och opinionsskapande på ett sätt som tittaren inte alltid inser. Denna påverkan gäller framför allt barn och ungdom, vilka ofta tar intryck av TV:s jargong och stilbildning. Det är därför desto mer beklämmande att TV:s språkbruk förslappats och i många program framstår som nyanslöst och andefattigt. Användningen av svordomar tenderar att öka, något som tyder på bristande respekt för andliga, kulturella och språkliga värden. Ett monopolföretag som måste därför besinna sitt ansvar på denna punkt, och reportrar, programvärdar, hallåmän m. fl. måste uppmanas att i största möjliga utsträckning uttrycka sig språkligt korrekt och undvika svordomar eller andra vanhedrande, förråande eller stötande uttryck. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sitt fördömande av sådant språkbruk i radio och TV vilket kan betecknas som vanhedrande, förråande eller stötande. () () () () . NISSER (m)
mot · G1021527 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1527 av och om ökat antal textade TV-program Vid olika tillfällen, senast , har i bestämda önskemål framförts om att i större utsträckning än vad som sker förse TVprogrammen med textremsa för att därmed tillmötesgå de dövas och hörselskadades berättigade intresse. Enligt vår mening har vissa förbättringar skett, vilket vi noterar med allra största glädje, men det är trots det föga tillfredsställande att ett stort antal TV-program sänds utan textremsa. Det måste framstå som diskriminerande för de döva och hörselskadade, vilket också framhållits inte minst från , att exempelvis Aktuellt och Rapport, politiska och andra debatter, svenska underhållningsprogram etc. inte kan förmedlas till dem via TV på ett tillfredsställande sätt. Särskilt diskriminerande synes detta vara, inte minst från demokratisk synpunkt, när det gäller politiska debatter, emedan de döva och hörselskadade självfallet i lika hög grad som andra vill följa aktuella politiska debatter och diskussioner för att bilda sig en uppfattning om det politiska skeendet. Vid den senaste behandlingen av en liknande motion i underströk kulturutskottet angelägenheten av åtgärder för att göra TVprogrammen tillgängliga för döva och hörselskadade. Utskottet hade haft tillfälle att ta del av den rapport om de hörselskadade och televisionen som sammanställts av en arbetsgrupp inom . Rapporten innehåller en analys av problemet och förslag till åtgärder av olika slag. Det är angeläget att fortsatta ansträngningar görs för att utan dröjsmål utöka utbudet av textade TV-program. Då det nu snart är dags att ingå ett nytt avtal med , är det vår förhoppning att man tar hänsyn till de synpunkter som är aktualiserade i motionen. Vi vet att en mycket betydande allmän opinion stöder vår begäran i detta avseende. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller om en framställning till om utökning av textade program i TV. () ()
mot · G1021531 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1531 av m. fl. Det finns i ett i och ett i . Tillsammans täcker dessa båda institut också , men ingetdera av de båda instituten har någon större sakkunskap om eller hyser några mer omfattande faktasamlingar. utgör språkligt, kulturellt och politiskt i långa stycken en enhet, som i väsentlig grad skiljer sig från övriga delar av de båda kontinenter som den utgör delar av, dvs. Det är således ingen särskilt lyckad lösning att dela upp på ett och ett . Det bedrivs numera en omfattande svensk forskning om . Sorn exempel kan nämnas att det bara i pågår projekt vid Tekniska högskolan och vid institutionerna för kulturgeografi, socialantropologi, sociologi och statskunskap. De länder som omfattas av forskningen är , , , , , Jernen m. fl. För en del av forskningen har stipendier beviljats från SIDA. Ett viktigt skäl till att vidta åtgärder för att öka kunskaperna om är naturligtvis pågående och framtida biståndsinsatser i dessa länder. Den viktigaste funktionen för ett arabiskt institut skulle vara att fungera som bibliotek och dokumentationscentral, och dessutom skulle det fylla vissa informationsuppgifter. Under hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för att inrätta ett arabiskt institut i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) C.-H. 1 1977/78.
mot · G1021532 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1532 om informationen till gravt synskadade rörande tider för radiooch TV-program Det finns ungefär 8 000 gravt synskadade i landet. För dessa människor är helt naturligt men även TV:s program av stort intresse och värde. Radio- och TV-lyssnandet är för dem en mycket viktig kontakt med omvärlden som hjälper till att bryta deras isolering. Tyvärr kan de gravt synskadade inte lika lätt som de seende orientera sig om programutbudet, och fortfarande finns det inget annat sätt för flertalet gravt synskadade att veta programtiderna än att försöka komma ihåg programuppläsning i radio. När radion kom började De synskadades riksförbund i samarbete med radion ge ut programtiderna på punktskrift. Trots den snabba tekniska utveckling som varit har de nya möjligheter som finns för att sprida kunskap om programutbudet på ett lättillgängligt sätt ej tagits till vara. Det är utmärkt med radio- och TV-programmen på punktskrift, men endast en fjärdedel av de gravt synskadade kan använda sig av punktskriften. Övriga gravt synskadade saknar möjlighet att på ett enkelt sätt och på egen hand få veta veckans programutbud från . En möjlighet att lösa problemet för den här gruppen är att läsa in programtiderna på ett kassettband. Bandspelaren är ett tekniskt hjälpmedel som de flesta synskadade har tillgång till. Ett kassettband med en veckas radio- och TV-tider skulle vara en stor tillgång för de gravt synskadade som inte kan läsa punktskrift. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär att frågan om de gravt synskadades möjligheter att få tillgång till veckans radio- och TVprogramtider på kassettband utreds.
mot · G1021534 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1534 av Per om kontrollen av aktivitetsbidragen Samhällets stöd till förenings- och organisationslivet är omfattande. Det direkta stödet bara till ungdomsorganisationerna föreslås för /79 uppgå till mer än 125 milj. kr. Stödet till ungdomsorganisationerna utgår efter varierande kriterier. Sålunda baseras stödet till central verksamhet på antalet medlemmar, det statliga lokala aktivitetsstödet på genomförda aktiviteter och medel för alkohol- och narkotikaupplysning på särskilda projektbeskrivande ansökningar. För att centralt stöd och statligt lokalt aktivitetsstöd skall utgå, tilllämpas regeln att lämnade uppgifter skall styrkas av organisationens revisor. Detta krav har införts för att skapa säkrare garantier för att uppgifterna är korrekta. En kontroll via revisor är i synnerhet för de politiska oganisationerna den enda form som är acceptabel från integritetssynpunkt. Trots revisorskravet förekommer inte sällan påståenden om att oriktiga uppgifter trots allt lämnas som grund för bidragsframställning. Sådana påståenden är självfallet för ungdomsorganisationerna själva besvärande och kan undergräva tilltron till det värdefulla arbete som dessa organisationer nedlägger. För att undanröja möjligheterna till sådan misstanke bör kravet på tillstyrkan av revisor skärpas till att gälla tillstyrkan av auktoriserad revisor. Den auktoriserade revisorns mera officiella ställning bör vara ägnad att stärka tilltron till de bidragsgrundande uppgifterna. Mot kravet på tillstyrkan av auktoriserad revisor kan resas invändningen att somliga organisationer är så små att en auktoriserad revisor inte utnyttjas. När fråga är om bidrag av en sådan storleksordning att kravet aktualiseras, bör emellertid den kostnad som en auktoriserad revisor tvivelsutan innebär ändå kunna anses som en skälig motprestation från organisationens sida. Med hänvisning till vad som framhållits hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om krav på auktoriserad revisors tillstyrkan av ansökningar om centralt stöd och statligt lokalt aktivitetsstöd.
mot · G1021535 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1535 om tjänstgöringstiden för lärare vid svenska skolor utomlands Majrts författning av (Sv. nr 321) avseende svenska skolor utomlands kan svensk lärare få förordnande vid svensk skola utomlands under och förlängning. Efter 6-årsperiodens slut måste läraren i fråga återvända till för att under undervisa i hemlandet. Denna 6-årsregel medför avsevärda svårigheter för många av våra svenska lärare utomlands. Det är inget ovanligt att lärare bildar familj utomlands och därmed i praktiken avhänder sig möjligheten att under tjänstgöra i hemlandet. Det är inte heller säkert att den tjänstledighet läraren fått från sin tjänst i står kvar av . Därmed har läraren som regel inte någon tjänst att återvända till i hemlandet, även om det från andra synpunkter sett vore möjligt att återvända. För att komma till rätta med dessa missförhållanden borde enligt min mening nämnda 6-årsregel slopas, så att svensk lärares tjänst utomlands kan fortsätta utan tidsbegränsning. Med stöd av det anförda hemställs att hemställer hos regeringen om att författningen i vad gäller svenska lärares tjänstgöring utomlands ändras, så att 6-årsregeln utgår.