mot · G102348 · 1978-01-17 00:00:00 — 1977/78 348-354 av i om löntagarägda företag En liberal ekonomi karaktäriseras av att konsumenternas efterfrågan skall styra produktionen. Detta förutsätter både informerade konsumenter och konkurrens mellan flera fristående företag. Mot den bakgrunden är de senaste årens utveckling av strukturerna i svenskt näringsliv allvarlig. Genom sammanslagning av företag - där staten ju varit pådrivande - har en centralisering skett. Många tidigare självständiga små företag har sugits upp i stora konglomerat. För liberalen har alltid närheten mellan dem som fattar besluten och dem som berörts varit en helt central värdering. När det gäller ägandet och beslutsfattandet i företagen förutspådde t. ex. att utvecklingen skulle leda till att sammanslutningar av anställda tog över de flesta företag. Från en liberal utgångspunkt är pluralism i ägandeformer värdefull. Det är inte lyckligt om alla företag har samma ägare - inte heller om endast en ägandeform finns. Därför är det positivt att det i svenskt näringsliv finns företag som ägs av privatpersoner, institutioner, stiftelser och staten. Likaså att det finns starka producent- och konsumentkooperativa företag. En ägandeform som i dock har spelat en helt undanskymd roll är de löntagarägda företagen. I är den löntagarkooperativa andelen av näringslivet försvinnande liten. Hur stor den är vet vi inte. En undersökning som och 1973 gjorde som trebetygsuppsats vid visade att det då fanns 45 löntagarägda industriföretag, vilka sysselsatte sammanlagt ca 2 400 personer. Utöver detta fanns inom tjänstesektorn åtskilliga löntagarkooperativa företag - t. ex. konsultföretag, reklambyråer. Det är inte sannolikt att siffrorna avsevärt ändrats . Inte heller tycks intresset för att stimulera löntagarägda företag vara speciellt stort i . 1967 föreslog dock i utredningen i utveckling en ny företagsform med en konstruktion som innebär att företagens behållna förmögenhet inte i vanlig bemärkelse ägs av någon enskild eller grupp av enskilda. Äganderätten har i dessa företag ersatts av ett förvaltarskap - i stället för aktier används förvaltarskapsbevis, som överlämnas till dem som varit anställda i företagen en viss minimitid, t. ex. . Folkpartigruppen valde att kalla denna typ av företag för Fföretag. Syftet var att meddelägarskap i sådana företag dels skulle innebära medbestämmanderätt, dels rätt till vinstandel. Folkpartigruppen ville underlätta bildandet av löntagarägda företag genom bl. a. befrielse från arvs- och 1 1977/78. gåvoskatt vid överlåtelse av foretag till de anställda. Vidare skulle skattelagstiftningen utformas så att försäljning till de anställda underlättades. anordnade ett seminarium om företag som tagits över av de anställda. Seminariet visade bl. a. att intresset i andra länder - främst - för lönkooperativa företag är långt större än i . redovisas i de av seminariet specialstuderade företagen en lägre sjukfrånvaro och att de anställda upplever en större arbetstillfredsställelse. Det går inte att bedöma hur den lilla löntagarägda sektorn av näringslivet klarat sig i förhållande till andra företag. En komplikation är att företagen ofta övertagits av de anställda när de gamla ägarna inte längre trott på företagets framtid. undersöker f. n. hur det gått för de löntagarägda företagen. Den 1977 tillsatta kooperationsutredningen har inget uttryckligt uppdrag att behandla löntagarkooperativa företag. Utredningen avser dock att ta fram visst material också vad det gäller denna form av kooperativt ägande. En större löntagarägd sektor av näringslivet är inte oförenlig med ett eventuellt införande av löntagarfonder, med den solidariska lönepolitiken eller med ett fortsatt utvecklande av medbestämmandet för de anställda. Tvärtom kan i detta arbete erfarenheterna från de helt löntagarägda företagen vara av betydande värde. Det är inte sannolikt att företag som helt ägs av de egna anställda och där de anställda står för det huvudsakliga kapitaltillskottet kommer att spela någon dominerande roll i svensk ekonomi. Det är enbart små företag som övertagits av de anställda. Det finns dock anledning att underlätta för de anställda som vill överta företag. Att de anställda fick större chans att ta över ett företag skulle troligen innebära en viss bromsning av tendensen att små företag köps upp av stora. Vidare är det sannolikt - vilket också erfarenheterna visat - att de anställda upplever en större arbetstillfredsställelse om de själva äger det företag de arbetar i. Att företag med flera olika typer av ägande konkurrerar på marknaden är positivt. Dessutom kan de löntagarägda företagen ge väsentliga uppslag till fortsatt utvecklingsarbete inom bl. a. företagsdemokratin. Det finns självfallet en rad olika sätt att stimulera till en ökad löntagarägd andel av näringslivet: De anställda skulle kunna få optionsrätt, dvs. rätt till förköp, vid försäljning av företag. Lättnader skulle kunna ges i vad gäller arvs- och gåvoskatt för den som skänker eller testamenterar ett företag till dess anställda. Lättnader i realisationsvinstbeskattningen skulle kunna ges till den som försäljer sitt företag till dess anställda. En särskild företagsform för löntagarägda företag kan vara nödvändig om denna sektor växer. En särskild rådgivnings- och konsultservice för löntagarägda företag kan behöva byggas upp. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen hemställer om förslag i syfte att underlätta för bildande av löntagarägda företag.