mot · G20278 · 1978-11-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:33 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. Genom att besluta om skattelättnader för vissa former av lönsparande har vidtagit åtgärder i syfte att stimulera till ett ökat regelbundet och långsiktigt sparande. Betydelsen av insatser av detta slag behöver inte närmare framhållas. Ett väl utvecklat personligt sparande är en av hörnstenarna för kapitalbildning i samhället och därmed också för ekonomisk tillväxt och stabilitet. Vill man på lång sikt verksamt stimulera till ett regelbundet personligt sparande synes det emellertid ofrånkomligt att man redan på ett tidigt stadium i en människas liv skapar förståelse för vad det enskilda sparandet betyder för samhälle och individ. Nödvändigheten att ge unga människor insikter i elementära ekonomiska frågor betonas därför också med rätta i de mål och riktlinjer som avser den ekonomiska undervisningen i . I den nu gällande läroplanen sägs bl. a. följande: Ett betydelsefullt led i skolans undervisning är att ge eleverna insikt i ekonomiska ting och förståelse för ekonomiska problem. Det är därvid väsentligt att lära dem förstå arbetets värde och betydelse för individ och samhälle samt inse sambandet mellan arbete och pengar, mellan produktion, konsumtion och sparande. Man bör beskriva, hur sparandet från enskildas och företags sida samt inom offentliga sektorer är en förutsättning för investeringarna, vilka å sin sida är nödvändiga för att produktionen och konsumtionen skall kunna öka på önskvärt sätt. Uppgiften att skapa förståelse för ekonomiska frågor och därmed på lång sikt främja sparandet kan tillgodoses på flera sätt. Den av Sparfrämjandet utgivna barntidningen är ett exempel på hur en publikation kan användas i sparfrämjande syfte. För generationer av skolbarn har Lyckoslanten bl. a. genom den bekanta serien "Spara och Slösa blivit ett begrepp som levat med och som otvivelaktigt medverkat till att forma den positiva inställning till sparandet som finns hos dagens vuxna. Syftet med Lyckoslanten är alltsedan första numret att i lättillgänglig form lära unga människor att handskas med pengar på ett vettigt sätt och att visa aktsamhet om egna och andras tillhörigheter. Den senare uppgiften är den inte minst viktiga, bl. a. eftersom kostnaden för läroböcker och förbrukningsmateriel stiger år och det blir dyrare att underhålla skollokaler och skolgårdar. Meningslös skadegörelse kostar samhället åtskilliga . Mycket av innehållet i dagens Lyckoslanten har dessutom ekonomisk anknytning i vidare bemärkelse, konsumentupplysning, miljövård, kostfrågor, u-landsproblem m. m. Lyckoslanten vill också vara en trevlig och underhållande tidning, som ger bestående intryck och som påverkar eleverna i positiv riktning i fråga om ekonomisk planering och aktsamhet om egna och samhällets resurser. Lyckoslanten vänder sig till elever på låg- och mellanstadier. Den utkommer i en upplaga av 500 000 exemplar per nummer. För Lyckoslantens fortsatta utgivning liksom för möjligheterna att i längden upprätthålla en hög kvalitet på innehållet utgör de ökande produktions- och distributionskostnaderna en starkt begränsande faktor. En väsentlig förbättring av tidningens situation skulle inträffa om den i likhet med tidskrifter som är organ för religiösa, nykterhetsfrämjande, politiska, miljövårdande, idrottsliga och försvarsfrämjande organisationer kunde befrias från mervärdeskatt. Det framstår som motsägelsefullt att samhället å ena sidan genom åtgärder av olika slag söker stimulera till ett långsiktigt sparande, å andra sidan genom beskattning begränsar möjligheterna för utgivning av publikationer som verkar i samma syfte. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att periodiska publikationer som väsentligen framstår som organ för sammanslutningar med syfte att verka för sparfrämjande ändamål undantas från skatteplikt i fråga om mervärdeskatt. () ()