ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G20220 · 1978-10-18 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:10 om statligt stöd till åtgärder mot översvämningar i I regeringens proposition 1978/79:10 föreslås statligt stöd till åtgärder mot översvämningar i . tillkallade dåvarande chefen för byråchefen att som sakkunnig utreda möjligheterna att genom åtgärder begränsa översvämningarna i . avlämnade sitt betänkande som därefter remissbehandlats i vanlig ordning. Det är med stor tillfredsställelse man konstaterar att propositionen föreslår statliga åtgärder i syfte att begränsa översvämningarna i . Ända sedan dagar har i olika sammanhang frågan om åtgärder i översvämningshämmande syfte diskuterats utan att någon effektiv lösning har uppnåtts. I modern tid har flera kraftanläggningar uppförts. Dessa har medfört dämningsrätter och andra ingripanden som enligt ortsbefolkningens åsikt ytterligare förvärrat översvämningarna. Industri- och samhällsutsläpp har medfört betydande igenslamning av ån. sista årtionden skedde viss upprensning av ån i trakten av . I Mörlundatrakten avvattnades en del genom ett särskilt kanalsystem vid sidan om åfåran. Denna kanal fungerar fortfarande. gjordes en försöksinvallning på Åsebo och Ekhults markområden i och socknar. Denna invallning har skyddat mot översvämningar . Propositionens förslag innebär liksom utredningens att åtgärderna företas i en första etapp med årensning och en senare med invallning. Jag tillstyrker propositionens förslag men vill liksom en del remissinstanser föreslå att staten skall ställa sig som huvudman för årensningen. Liksom nämnda remissinstanser anser jag att det blir administrativt komplicerat, dyrbart och tidskrävande att fördela en del av kostnaden på markägarna. Igenslamningen får anses vara en följd av utsläpp från samhällen och industrier under innevarande sekel. Därför bör årensningen bekostas helt av staten. Som anförs i propositionen bör arbetet kunna utföras som statligt beredskapsarbete och lämpligen ske som en fortsättning på arbetet med breddningen av järnvägen , vilket arbete snart är fullföljt. Att kostnader för projektering, ansökningsförfarande m. m. bestrids av statsmedel som föreslås i propositionen är utmärkt och bör omfatta utöver årensningen också den andra etappen med invallning. Till denna senare etapp bör markägarna erhålla statsbidrag enligt propositionens förslag och i övrigt bestrida med egna medel. Det bör observeras att markägarna därvid får ta på sig årliga räntor och amorteringar samt underhålls- och driftkostnader för anläggningen. Trots utlovade statsbidrag kan det för många markägare te sig som att köpa åkermarken på nytt. Dessa andra etappens invallningar får beslutas av markägarna gemensamt på varje höjdplatå för sig och kan därefter genomföras successivt, vilket är en fördel från många synpunkter. Årensningen däremot måste utföras i ett sammanhang och helt i statens regi, lämpligen som beredskapsarbete. Med stöd av det anförda hemställs att i anslutning till behandlingen av propositionen 1978/ 79:10 beslutar uttala sig för att samhället ikläder sig alla kostnader för årensningen i som en första etapp utförd som beredskapsarbete med staten som huvudman.
mot · G20221 · 1978-10-18 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:20 om förbud mot automatspel, m. m. Spelautomater och andra spel av förströelsekaraktär har funnits i de svenska folkparkerna . Detta spel har oss veterligt inte förorsakat några sociala skadeverkningar. Anledningen härtill måste vara att folkparkerna - vilket bl. a. framgår av deras remissvar på olika utredningar inom detta område - alltid varit måna om att bevara förströelsekaraktären på sina spel. av spelautomaterna i folkparkerna består exempelvis av 25-öresspel. Vid riksdag fick lotteriutredning i uppdrag att skyndsamt utreda frågan om förbud mot automatspel. Utredningen framhöll sedermera att ett totalförbud skulle medföra risk för att det illegala spelet skulle öka i omfattning. Man menade att denna risk skulle kunna motverkas genom begränsning i rätten att inneha s. k. enarmade banditer och genom ökad kontroll. Utredningen fann därför ingen anledning att förbjuda spelautomater med låga insatser och begränsade vinster i folkparker och på tivolin, där automaterna utgjort en förströelse bland förströelser. Utredningen föreslog därför att följande regler skulle gälla för spel på enarmade banditer och liknande apparater: Enarmade banditer får ställas ut bara på tivolin och i samband med offentliga nöjestillställningar i folkparker. Högsta insats får utgöra . Högsta vinst får inte överstiga 20 gånger insatsen. Enarmade banditer med förhöjd vinstchans får inte förekomma. beslutade dock /att hos regeringen begära förslag om förbud mot s. k. enarmade banditer och liknande apparater fr. o. m. . Regeringens förslag föreligger nu i prop. 1978/79:20 om förbud mot automatspel, m. m. Enligt vår mening kan det inte vara rimligt att förbjuda verksamhet, som fungerat utan , för att man skall komma till rätta med de olägenheter som uppkommit till följd av en alltför liberal lagstiftning inom detta område. bör därför besluta om en lag som utformas i enlighet med förslaget års lotteriutredning. Vederbörande utskott får utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad vi anfört hemställer vi att beslutar tillåta spel på enarmade banditer och liknande apparater i den omfattning som anges i motionen.
mot · G20224 · 1978-10-18 00:00:00 — Motion 1978/79:24 av med anledning av propositionen 1978/79:20 om förbud mot automatspel, m. m. Redan när på näringsutskottets förslag begärde ett förslag till lagstiftning om förbud mot spel på s. k. enarmade banditer och liknande apparater från , ansåg jag förslaget alltför långtgående och dåligt underbyggt, varför jag avstod i den aktuella voteringen. Jag har ytterligare styrkts i min uppfattning att ovan angivna krav från behöver nyanseras och bättre samordnas med andra förslag från lotteriutredningens sida. 1 annat fall riskerar man en hel del ogynnsamma effekter för sysselsättning m. m., som i stort sett bör kunna elimineras om vissa av de aktuella åtgärderna mot automatspel genomförs i etapper. De socialt ogynnsamma effekter som noterats i samband med automatspel torde i allt väsentligt vara knutna till apparater med en insats på lägst . Apparater med insatser på torde så gott som uteslutande betraktas som förströelsearrangemang av ungefär samma typ som myntbetalda spel av annan tillåten karaktär. Å andra sidan har dessa apparater med låga insatser givit icke föraktliga intäkter i nöjesparker av exempelvis karaktär. Man skulle kanske rent av kunna tänka sig att landets nöjesparker generellt kunde undantas från nu föreslaget spelförbud. I sammanhanget bör kanske också noteras att värdegränserna enligt 2 § LF icke är indexreglerade och inte har justerats . Under hänvisning till noterad inflation inte minst synes lämpligt att i detta sammanhang överväga en höjning av de aktuella gränserna och kanske pröva huruvida en indexreglering vore lämplig. Speciellt bör kanske noteras att man inte rimligen kan höja bara vinstvärdet utan att man måste korrigera insatsens storlek. Vinsterna på här aktuella spel och lotterier ger ju nöjesparkerna en möjlighet att hålla nere entréavgifterna till fromma inte minst för barn, ungdom och pensionärer. Under hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar 1. att propositionen 1978/79:20 avslås, 2. att hos regeringen anhålla om en ny proposition med beaktande bl. a. av vad i denna motion anförts.
mot · G20226 · 1978-10-20 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:13 om ändringar i lagen (1944:219) om djurskydd, m. m. Regeringens proposition 1978/79:13 om ändringar i lagen (1944:219) om djurskydd, m. m. ansluter i stora delar till vad som redan gäller. De förändringar som föreslås har sina rötter i den forskning som bedrivs på området. På ett par punkter finns emellertid anledning att anföra tveksamhet inför föreslagna förändringar. 1 propositionen föreslås inrättandet av en central försöksdjursnämnd med uppgift att samordna och planera försöksdjursfrågor. En dylik nämnd finns inom medicinska forskningsrådet (MFR). Uppgifterna för denna nämnd gäller dels djurskyddsfrågor (lantbruksstyrelsen), dels forskningsfrågor (, , MFR). I denna försöksdjursnämnd finns alla de angivna parterna representerade. Eftersom tyngdpunkten i nämnden bör ligga på dessa myndigheter och den redan finns organiserad och har lång erfarenhet och etablerade kontakter, torde det vara lämpligt att ge denna nämnd den nya status som föreslås i propositionen. Därmed bör den också underställas UHÄ i stället för statens veterinärmedicinska anstalt samt eventuellt tillföras lekmannaledamöter. Den primära regeln för all naturvetenskaplig forskning är att man först bestämmer målet och därefter väljer metod för att nå detta mål. Det måste därför anses felaktigt att tilldela den nya centrala nämnden 1 milj. kr. för att stödja utveckling av alternativa metoder till djurförsök, eftersom dessa inte fastställts med utgångspunkt i bestämda mål. Dessutom torde svårigheter uppstå när det gäller granskning, värdering och prioritering av inkomna ansökningar. Detta skall enligt propositionen ske i samråd med MFR. Eftersom bara MFR har möjlighet att göra en sådan bedömning kan det ju knappast bli fråga om något samråd. Från den synpunkten är det enda vettiga att följa MFR:s förslag (bil. 8, s. 54), vilket innebär att MFR åläggs att ta in i sin s. k. externa prioritering frågan om ett projekt har en inriktning på utveckling av prövning av alternativa och kompletterande metoder. Då får projekten en riktig vetenskaplig bedömning av kompetenta personer. Den miljon regeringen önskar tillföra den centrala försöksdjursnämnden bör följaktligen i stället tillföras MFR. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar 1. att den i propositionen 1978/79:13 föreslagna centrala försöksdjursnämnden utgörs av motsvarande redan befintliga nämnd inom medicinska forskningsrådet, 2. att det övervägs en förstärkning av denna nämnd med lekmannaledamöter, 3. att den i propositionen föreslagna summan om 1 milj. kr. därför tillförs medicinska forskningsrådet och dess nämnd i stället för den föreslagna centrala försöksdjursnämnden.
mot · G20228 · 1978-10-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:15 om statsbidrag till i i är den enda enskilda högskolan för ekonomutbildning i landet. Enligt propositionen 1978/79:15 skall denna högskola också vara privatägd och staten via bidrag finansiera delar av verksamheten. Det privata kapitalet utbildar sina administratörer och beväpnar dem med sin ideologi. Därigenom vill man vinna medlöpare som skall tillgodose kapitalägarnas klassintressen på bekostnad av lönearbetarnas. i är en administratörer. Statsbidrag till denna verksamhet innebär att lönearbetarna via skattsedeln tvingas bekosta utbildningen av de administratörer som kommer att ha som huvuduppgift att beröva dem frukterna av deras arbete. Därför avvisar vpk bestämt vidare statsbidrag till i i dess nuvarande form. I anslutning till beslutet om högskolereformen utvecklade vpk sin principiella syn på hur verksamheten vid den högre utbildningen bör organiseras för att bättre tillgodose de krav arbetarklassen måste ställa på utbildning och forskning. I våra förslag låg också att all högskoleutbildning bör vara statlig och ställas under en och samma huvudman. i bör alltså inordnas i den statliga högskoleutbildningen. Innehållet i handelsutbildningen måste därvid också förändras, så att skolan i sin undervisning företräder lönearbetarnas intressen. Under hänvisning till ovanstående och med avslag på propositionen 1978/ 79:15 om statsbidrag till i föreslås 1. att uttalar att nu gällande avtal mellan staten, i och i bör sägas upp och inget nytt avtal ingås, 2. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att inordna i i det statliga utbildningsväsendet och att därvid beaktas vad som i övrigt anförs i motionen. INGA (vpk) C.-H.
mot · G202100 · 1978-11-24 00:00:00 — 1978/79 100-107 med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:96 föreslås att med anledning av motionen 1978/79:96 beslutar uttala sig för att reglerna för företagens utnyttjande av utbildningsbidrag skärps. (apk) (apk) 1 1978/79.
mot · G202102 · 1978-11-24 00:00:00 — av Hans Nyhage och i med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. I propositionen 1978/79:50 föreslår regeringen att investeringsavdraget eller investeringsbidraget fördem som inte kan utnyttja avdraget för investeringar i näringslivet förlängs nästkommande år. Dylikt avdrag eller bidrag utgår emellertid inte för taxirörelsens inköp av bilar. Lönsamheten har avsevärt försämrats för taxirörelsen. Detta visar sig inte minst i att nyinköpen minskat i betydande omfattning. Det måste vara av intresse särskilt för resenärerna att standarden är god på våra taxibilar. Vidare är det för chaufförerna av betydelse att deras arbetsmiljö är acceptabel. Anledningen till den försämrade lönsamheten är bl. a. att denna verksamhet är mycket arbetsintensiv,och då arbetskraftskostnaderna stigit avsevärt har detta inte kunnat undgå att i stor utsträckning påverka omkostnaderna i denna näringsgren. Motivet för att taxirörelsen bör bli delaktig av de fördelar som andra delar av svenskt näringsliv har av investeringsavdrag eller investeringsbidrag synes sålunda starkt befogat. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. att beslutar att även taxirörelse skall få möjlighet att utnyttja investeringsbidrag och avdrag. HANS NYHAGE (m) L. () 1* 1978/79.
mot · G202104 · 1978-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. I propositionen 1978/79:50 föreslås att investeringsavdrag resp. investeringsbidrag inte skall beviljas efter utgången av i fråga om kontorsmöbler och föremål avsedda för utsmyckning av kontorslokaler. Enligt vår mening bör avdrag/bidrag även för kunna utgå för kontorsmöbler. Inte minst från sysselsättningssynpunkt framstår detta som motiverat. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att investeringsavdrag och investeringsbidrag även fortsättningsvis skall kunna utges för införskaffande av kontorsmöbler.
mot · G202107 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Vpk har sedan åtskilliga år krävt ett införande av studielön för att garantera alla ekonomiska möjligheter att bedriva studier. Ett sådant studielönesystem anser vi bör gälla från fyllda . Vi upprepar inte detta förslag i anslutning till den nu aktuella propositionen men återkommer till det under innevarande . Det är emellertid självklart att det, i avvaktan på införande av studielön, är nödvändigt att kraftigt höja studiebidraget inom studiehjälpen. Regeringen har föreslagit en mindre uppjustering av beloppet, som dock inte på något sätt täcker de höjningar av levnadsomkostnaderna som drabbat barnfamiljerna. I konsekvens med vad vi föreslagit när det gäller barnbidragen anser vi att studiebidraget bör höjas med . Detta innebär en kostnadsökning för /79 med 67 milj. kr. Med hänvisning till vad som sagts i motionen i denna del föreslås att beslutar anta följande Lag om ändring i studiestödslagen (1973:349) Regeringens förslag Motionärernas förslag Studerande vid har Studerande vid har rätt till förlängt barnbidrag med 208 rätt till förlängt barnbidrag med 261 kronor från och med kronor från och med kvartalet efter det under vilket han kvartalet efter det under vilket han Detsamma gäller studerande skollagen (1962:319). Regeringens förslag Motionärernas förslag Studiebidrag utgår med 208 kro- Studiebidrag utgår med . Denna lag träder i kraft . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202108 · 1978-11-24 00:00:00 — 1978/79 108-115 1978/79:108 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Den ekonomiska politik som fördes av den tidigare borgerliga regeringen och som följs upp av den folkpartistiska minoritetsregeringen har drabbat barnfamiljerna hårt. De senaste årens ständiga prishöjningar både på dagligvaror och på bostäder har urholkat deras ekonomi och lett till en sänkt standard. De borgerliga partierna berömmer sig av att ha fört en politik som har minskat inflationen . Men det är inte till mycket glädje för lönearbetarna, eftersom lönerna ännu mer än tidigare släpar efter prisutvecklingen. Regeringens oförmåga och ovilja att bryta inflationen och göra det på ett sätt som inte direkt missgynnar lönearbetarna har gjort att vpk ställt förslaget om att anknyta barnbidragen till basbeloppet för att i någon mån ge barnfamiljerna en kompensation för dyrtiden. Vi ställer nu återigen förslaget att barnbidragen skall utgå med 25 96 av basbeloppet. Det skulle innebära att bidragsbeloppet f. n. skulle utgå med . Kostnadsökningen för /79 kommer att bli 788 milj. kr. Med hänvisning till vad som sagts i motionen i denna del föreslås att beslutar anta följande Lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag För barn, som är svensk medborgare och bosatt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med om äret i enlighet med vad nedan närmare stadgas För barn, som är svensk medborgare och bosatt i riket, skall av allmänna medel såsom bidrag till barnets uppehälle och uppfostran utgå allmänt barnbidrag med belopp per är motsvarande av gällande basbelopp i enlighet med vad nedan närmare stadgas. 1 1978/79. Allmänt barnbidrag skall vistas i riket. Denna lag träder i kraft . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202112 · 1978-11-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:56 om ändring i sjömansbeskattningen, m. m. har utvecklat sin syn på skatteproblematiken i motionen 1978/79:94 i anledning av propositionen 1978/79:50. Vi har därvid avvisat de föreslagna förändringarna i den statliga skatteskalan. I propositionen 1978/ 79:56 angående ändring i sjömansbeskattningen föreslår regeringen bl. a. en i förhållande till propositionen 50 motsvarande justering av sjömansskatten. I konsekvens med vårt yrkande i motionen 1978/79:95 yrkar vi avslag på propositionen i denna del. Det bör ankomma på vederbörande utskott att göra erforderliga förändringar i den föreslagna lagen om ändring i lagen (1958:295) om sjömansskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att antar propositionen 1978/79:56 med undantag för de förslag som är en följd av i propositionen 1978/79:50 föreslagna ändringar i den statliga inkomstskatteskalan. () () . ÅSLING (c) () () MAJ () () () () () () ()
mot · G202113 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:56 om ändring i sjömansbeskattningen, m. m. kommunisterna är, såsom utvecklats i flera sammanhang, senast i motion väckt med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, motståndare till s. k. indexreglerade skatteskalor. Denna ståndpunkt vidhåller vi också beträffande sjömansskatten. Indexregleringsparagrafen 8 a § i regeringsförslaget om lag till ändringar i lagen om sjömansskatt bör således avslås. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att i förslaget till lag om ändring av lagen (1958:295) om sjömansskatt förslaget till 8 a § utgår. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202115 · 1978-11-24 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Rätt till investeringsavdrag för hotell och restauranger I regeringens proposition 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. har bl. a. föreslagits rätt att vid beskattning göra avdrag för vissa investeringskostnader (investeringsavdrag). Avdraget beräknas på kostnader för arbeten som har utförts på och för material som har infogats i byggnad - . Vissa byggnadsarbeten skall enligt förslaget undantas från möjlighet till investeringsavdrag. Sålunda föreslås att avdrag ej skall medges för kostnader till den del de avser lokaler avsedda för bostadsändamål, bensinstation, parkeringshus eller parkeringsanläggning, butiks-, kontors-, bank-, hotelloch restauranglokaler, samlings- eller nöjeslokaler samt sporthall eller annan idrottsanläggning. Det finns emellertid skäl att när det gäller rätten till investeringsavdrag behandla hotell- och restaurangnäringen på annat sätt än bostadsbyggandet och övriga undantagna områden. Hotell- och restaurangnäringen har bl. a. stor betydelse för utvecklingen av turismen. Genom riksdagsbeslut om turist- och rekreationspolitiken har statsmakterna uttalat ett klart intresse för utvecklingen av turistnäringarna i . Turismens betydelse för näringslivets utveckling i övrigt har dokumenterats. För stora delar av är turistnäringen en mycket väsentlig näringsgren. Detta har bl. a. kommit till uttryck i att stöd till utveckling av turistanläggningar lämnats i flera sammanhang. En utbyggnad och förnyelse av hotell och restauranger är en nödvändig förutsättning för att turismen skall kunna bli den näringsgren som förutsatte vid beslut om turistpolitiken. Redan vad nu sagts motiverar enligt vår uppfattning en utvidgning av rätten till investeringsavdrag till att omfatta hotell- och restaurangnäringen. Behovet av stöd understryks ytterligare av de ekonomiska svårigheter som belastar hotell- och restaurangnäringen och som kommer att accentueras ytterligare, därest i enlighet med näringsutskottets förslag beslutar förbjuda enarmade banditer och liknande spelautomater. Åberopande det anförda hemställs att vid behandlingen av propositionen 1978/79:50 beslutar att det föreslagna investeringsavdraget skall avse också byggnadsarbeten på hotell- och restauranglokaler. GOTAB 58867 Slockholm 1978
mot · G202117 · 1978-11-24 00:00:00 — 1978/79 117-124 1978/79:117 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:116 hemställs 1. att med avslag på hemställan nr 1 i propositionen 1978/79:50 bil. 2 anta det i motionens, 1978/79:116, bilaga 1 angivna förslaget till ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 2. att med avslag på hemställan nr4 i propositionen 1978/79:50bil. 2 anta det i motionens, 1978/79:116, bilaga 2 angivna förslaget till ändring i uppbördslagen (1953:272), 3. att anta i motionen 1978/79:116 begärd ändring av förslaget om ändring i lagen (1975:1147)om särskilt investeringsavdrag samt om ändring i lagen (1975:1149) om statligt investeringsbidrag, 4. att anta den i motionen 1978/79:116 föreslagna ändringen i förordningen (1967:94) om avdrgg vid inkomsttaxeringen för viss aktieutdelning, 5. att anta den i motionen 1978/79:116 föreslagna höjningen av förmögenhetsskatten. () () HANS () () () () () () () () () () () () 1 1978/79.
mot · G202118 · 1978-11-24 00:00:00 — Motion 1978/79:118 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:116 hemställs att måtte besluta 1. att med avslag på hemställan i propositionen 1978/79:50 bil. 3 besluta om de i motionen 1978/79:116 föreslagna höjningarna av studiebidraget inom studiehjälpen och det förlängda barnbidraget, 2. att till Studiebidrag m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 under nionde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . () () HANS () () () () () () () ()
mot · G202119 · 1978-11-24 00:00:00 — Motion 1978/79:119 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:50 om inriktningen av den ekonomiska politiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1978/79:116 hemställs att måtte besluta 1. att med avslag på hemställan i propositionen 1978/79:50 bil. 1 besluta om den i motionen 1978/79:116 föreslagna höjningen av det allmänna barnbidraget, 2. att till Allmänna barnbidrag på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 under femte huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av . () () HANS () () () () () () () () ()