mot · G1021946 · 1978-04-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1946 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:175 med förslag till hyresförhandlingslag m. m. Det viktigaste syftet med hyreslagstiftningen skall enligt kommunisternas mening vara att ge dem som bor med hyresrätt en grundläggande trygghet. Det innebär bl. a. ett starkt besittningsskydd, bytesrätt, skydd mot oskäliga hyreshöjningar och ett avgörande inflytande över sitt eget boende. Vi kräver en socialt inriktad bostadspolitik, vilken innebär att alla skall ha tillgång till en god bostad till rimliga kostnader. Bostaden skall vara en primär social rättighet. Att bostaden är en social rättighet innebär bl. a. att den hyra ett hushåll betalar är sådan att alla får råd att bo i en tillräckligt stor bostad i en god bostadsmiljö och att de arbetande människorna kan hyra en sådan bostad utan att tvingas anlita bostadsbidrag. Bostadssociala utgångspunkter måste alltså vara avgörande för hyrans nivå. Vidare innebär det att ingen skall kunna göra vinster på andras behov av att bo. Det betyder att vinst- och spekulationsintressen måste bort i alla led, alltifrån markvärdet till bostädernas förvaltning. I begreppet social rättighet ligger också en rättvis fördelning av bostäderna och att makt och inflytande över förvaltning och bostadsmiljö ligger hos dem som bor i bostäderna. Vpk har i olika sammanhang påtalat brister i hyreslagstiftningen och hävdat att den måste förändras och förbättras, så att hyresgästerna får mer att säga till om och att fastighetsägarna får mindre bestämmanderätt. Vi har också vänt oss emot bestämmelser i gällande lagstiftning som i praktiken betyder att hyressättningen på vad man kallar en balanserad hyresmarknad skall vara fri och kunna påverkas av marknadskrafterna. Både de borgerliga partierna och socialdemokraterna har exempelvis medverkat till ett innehåll och en tolkning av lagstiftningen som förutsätter ständiga hyreshöjningar. Som allmän utgångspunkt har man varit överens om att de s. k. fria marknadskrafterna skall få verka också på bostadsmarknaden. Som allmänna förbehåll har man deklarerat att privata fastighetsägares intresse av att få en rimlig avkastning på sitt i fastigheten nedlagda kapital inte kan åsidosättas. Regeringens förslag i propositionen 1977/78:175 kommer inte att påverka några grundläggande problem, förbättrar inte bruksvärdessystemet och kommer inte att kunna förhindra nya hyreshöjningar. Många av föredragandens kommentarer och motivuttalanden till lagförslaget är suddiga och delvis motstridiga i sin strävan att framstå som en hjälp åt hyresgästerna och hyresgäströrelsen att sanera hyresmarknaden och stärka Hyresgästerna betackar sig naturligtvis för sådan hjälp och omtanke från den borgerliga regeringen och klarar bättre de uppgifterna själva. Möjligheten till fortsatta hyreshöjningar och fortsatt privatisering på bostadsmarknaden skiner igenom lagförslaget och kan inte döljas av vissa positiva inslag och förbättringar på hyresförhandlingsområdet. I diskussionen om förslaget till hyresförhandlingslag har det framförts både för- och nackdelar till förslaget dels i förhållande till nu gällande ordning, dels i förhållande till hyresrättsutredningens förslag, som i stort sett ligger till grund för propositionen. Nästan alla som deltagit i diskussionen har ansett hyresrättsutredningens förslag som godtagbart och innehållande förbättringar och preciseringar till vad som är gällande. Från vpk harvi kritiserat även hyresrättsutredningens förslag. Det har då exempelvis gällt fastighetsägares rätt att slippa förhandlingsavtal vid byte av hyresgäst, möjligheten till retroaktiva hyreshöjningar, uppsägningsförfarande, hyresgästernas möjligheter att vidta stridsåtgärder och hyresvärdarnas möjligheter att välja företrädare för hyresgästerna. Det nya förslaget har i viss mån tagit hänsyn till sådan kritik, t. ex. följer hyran i det nya förslaget lägenheten och inte hyresgästen, möjligheterna att tvinga fastighetsägaren till förhandling har ökat och uppsägningsförfarandet har förenklats något. Att det nya förslaget i realiteten ställer större krav på att hyresgästförening har hyresgästernas förtroende betraktar vi inte som negativt, inte heller att hyresgästernas majoritet tillmäts större betydelse. I nu föreliggande förslag sägs att hyresnämnden får (inte skalf) förordna om en förhandlingsordning skall upphöra och att särskilda skäl i så fall skall föreligga, vilket vi noterar som positivt då det gynnar den etablerade hyresgäströrelsen, som i stor utsträckning redan har tecknade förhandlingsordningar. I propositionen saknas emellertid förslag som ger hyresgästerna möjlighet att vidta stridsåtgärder utan att kvarboenderätten riskeras. Den primära förhandlingsverksamheten gäller bara i fråga om hyreshöjningar. Tvärtemot propositionen menar vi att det finns skäl att föreskriva att hyresvärden har primär förhandlingsskyldighet, exempelvis då det gäller gemensamma anordningar i huset. Bland oklarheterna och svagheterna i förslaget kan vidare nämnas att man inte skrivit in någon rätt för hyresgästorganisation att få rätt att granska privata fastighetsägares räkenskaper, lån, räntor och amorteringar och andra kostnader. kommer den s. k. editionsplikten bara att gälla för de allmännyttiga bostadsföretagen, vilket vi anser vara en brist i förslaget. Då det gäller frågan om införande eller bibehållande av förhandlingsklausul i hyresavtalet bör hyresgästens personliga förhållanden inte tillmätas den betydelse den fått i förslaget (2 §) med de konsekvenser detta kan få, och dessa ord bör utgå ur lagtexten. Beträffande den förhandlingsersättning som skall kunna utgå måste den ersättningen ses som ett återförande av medel till hyresgästkollektivet. Det borde därför ha getts möjlighet i lagen att framtvinga ersättning via hyresnämnden. I förslaget kan bara skäligheten av ersättningen prövas inför nämnden, vilket kan vara ägnat att misskreditera hyresgästorganisationen och dess arbete inför hyresgästerna. För att förhindra att sådan ersättning påverkar bruksvärdet vid en hyresjämförelse bör en mindre förändring ske i lagtexten (20 5), så att det klart framgår att sådan ersättning inte är hyra i vanlig mening. Möjligheterna till retroaktiva hyreshöjningar som ges i propositionsförslaget (24 §) måste helt undanröjas genom en förändring av lagtexten. Hyresgäster skall inte behöva få sin ekonomi ytterligare försämrad av att fastighetsägare eller domstolar drar ut med förhandlingar och beslut. Förslaget om att part skall kunna ådömas skadestånd om en majoritet i hyresnämnd eller bostadsdomstol anser att hyresförhandlingarna inte bedrivits tillräckligt skyndsamt (27 och 16 St;) skall enligt vår mening bara omfatta hyresvärd, och lagtexten bör ändras i enlighet med detta. De brister och oklarheter i förslaget som vi påtalat måste enligt vår mening rättas till i ett kommande utskottsbetänkande genom förslag till lagändringar och uttalanden från . Med hänvisning till det anförda föreslås att antar följande ändring i förslaget till hyresförhandlingslag: Med förhandlingsklausul förhandlingsordningen (förhandlingsöver Tvist om införande eller bibehållande av förhandlingsklausul i hyresavtal kan av hyresgästen hänskjutas till prövning av hyresnämnd enligt vad som sägs i 12 kap. 49 och 54 §§ jordabalken. I stället för 48 § tredje stycket jordabalken gäller att förhandlingsklausul skall föras in eller bibehållas i hyresavtalet, om det inte med hänsyn till hyresgästens personliga boendeförhållanden, inställningen hos övriga hyresgäster som berörs av förhandlingsordningen och andra omständigheter är skäligt att förhandlingsklausulen inte skall gälla. Tvist om införande eller bibehållandeav förhandlingsklausul i hyresavtal kan av hyresgästen hänskjutas till prövning av hyresnämnd enligt vad som sägs i 12 kap. 49 och 54 §§ jordabalken. I stället för 48 § tredje stycket jordabalken gäller att förhandlingsklausul skall föras in eller bibehållas i hyresavtalet, om det inte med hänsyn till inställningen hos övriga hyresgäster som berörs av förhandlingsordningen och andra omständigheter är skäligt att förhandlingsklausulen inte skall gälla. Genom förhandlingsöverenskommelse får bestämmas att i hyran för samtliga lägenheter skall ingå visst belopp som utgör ersättning till hyresgästorganisationen för dess förhandlingsarbete. Av förhandlingsöverenskommelsen skall framgå hur stor del av hyran som utgör ersättning av detta slag. Beloppet får ej överstiga vad som kan anses skäligt med hänsyn till hyran i övrigt, förhandlingskostnadernas storlek och övriga omständigheter. Beslut om ändring av hyresvillkoren får ej avse tid för det månadsskifte som inträffar närmast för ansökningen. Om det av särskild anledning finnes skäligt, får hyresnämnden dock förordna att beslut om hyra skall avse även tid . I ansökningen skall anges den tidpunkt från vilken ändring av hyresvillkoren yrkas. Begärs tillämpning av bestämmelsen i andra stycket andra meningen, skall skälen härför anges. Underlåterpo/V. sedan motparten i behörig ordning har påkallat förhandling, att fullgöra sin förhandlingsskyldighet enligt 16 § första stycket eller enligt föreskrift i förhandlingsordning, är han skyldig att ersätta motparten skada som har uppstått till följd av hans underlåtenhet. Detsamma gäller, om part bryter Genom förhandlingsöverenskommelse får bestämmas att till hyran för samtliga lägenheter skall läggas visst belopp som utgör ersättning till hyresgästorganisationen fördess förhandlingsarbete. Av förhandlingsöverenskommelsen skall framgå hur stor del av hyran som utgör ersättning av detta slag. Beloppet får ej överstiga vad som kan anses skäligt med hänsyn till hyran i övrigt, förhandlingskostnadernas storlek och övriga omständigheter. Beslut om ändring av hyresvillkoren får ej avse tid före beslut i hyresnämnd eller bostadsdomstol eller tid före det månadsskifte som inträffar närmast för ansökningen. 1 ansökningen skall anges den tidpunkt från vilken ändring av hyresvillkoren yrkas. Underlåter hyresvärd, sedan motparten i behörig ordning har påkallat förhandling, att fullgöra sin förhandlingsskyldighet enligt 16 § första stycket eller enligt föreskrift i förhandlingsordning, är han skyldig att ersätta motparten skada som har uppstått till följd av hans underlåtenhet. Detsamma gäller, om hyresvärd mot 16 § andra stycket eller mot 17 §. bryter mot 16 § andra stycket eller mot 17 §.