ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102550 · 1978-01-20 00:00:00 — av och om statsbidrag till privata daghem Det modema samhället präglas alltmer av isolering av kärnfamiljen. Dubbelarbetande föräldrar och ofta sterila bostadsmiljöer innebär stora risker för isolering och stress för de yngre barnen. Det åvilar såväl föräldrarna som samhället att gemensamt motverka detta genom att bl. a. finna former för en fungerande barnomsorg i vilken barnen kan finna både trygghet och stimulans. Barn är individer. Varje barn har sina särdrag. Barn har därför - liksom vuxna - varierande behov och krav. Det som passar en familj passar kanske inte en annan. Olika valmöjligheter måste finnas och det bör vara samhällets uppgift att verka för att likriktning motverkas. Möjligheten att fä barntillsyn ordnad är t. ex. en förutsättning för att båda föräldrarna i en barnfamilj skall kunna förvärvsarbeta. För många unga barnfamiljer i är detta det enda alternativet - frånsett socialhjälp - därför att det inte går att leva på vad som återstår av en inkomst, sedan skatt och hyra tagit sitt. T rots den snabba utbyggnad som har skett av barntillsynen i offentlig regi svarar tillgången ändå inte mot behoven. Inte heller den överenskommelse som slutits om utbyggnad av barntillsynen med 100 000 nya daghemsplatser och 50 000 nya fritidshemsplatser motsvarar på långt när behoven. Det förefaller dessutom som om kommunernas ekonomi inte skulle tillåta att målsättningen infrias. Det är därför viktigt att staten på olika sätt - även utöver de gängse - stimulerar och hjälper de kommuner som p. g. a. ekonomiska och andra problem har svårigheter att bygga ut barntillsynen i enlighet med de behov som föreligger. Ändå kommer alltid att finnas familjer för vilka varken den kommunala daghems- eller familjedaghemsvistelsen tillgodoser barnens och familjens behov. Rättvisan kräver därför att även familjer som har svårt att utnyttja den kommunala barntillsynen (t. ex. familjer med många barn, familjer med infektionskänsliga eller handikappade barn, familjer i glesbygd, familjer som ej erhåller plats p. g. a. platsbrist) får möjlighet till barntillsyn till rimliga kostnader. Daghemssubventionen är ett av de största bidrag som utgår inom det familjepolitiska systemet - för dem som kan och vill utnyttja det. För att garantera mångfalden i ett öppet samhälle är det dock av stor vikt att alternativa former av barntillsyn erkänns.Som ett led i detta arbete och för att nedbringa bristen av bamtillsynsplatser borde icke-kommunala daghem kunna erhålla bidrag till driften av sin verksamhet under förutsättning att de i övrigt uppfyller de standardkrav som ställs på de kommunala daghemmen och drivs efter de grundläggande demokratiska värderingar som gäller i vårt samhälle. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära en översyn av nuvarande bidragsbestämmelser till driften av kommunala daghem i syfte att möjliggöra att dessa bidrag även kan komma icke-kommunala daghem till del i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · G102551 · 1978-01-20 00:00:00 — om den gynekologiska hälsokontrollen Den allmänna gynekologiska hälsokontroll för kvinnor i åldern 3CM>5 år som f. n. finns i landet är av stor betydelse, ändå finns det skäl att påstå att den ej är tillräcklig. Undersökningar visar att underlivscancer uppträder i allt lägre åldrar, t. o. m. redan . Detta ger anledning till oro, och det är angeläget att sänka åldersgränsen för den allmänna gynekologiska hälsokontrollen, så att den kommer att omfatta alla kvinnor i åldrarna . Den vanligaste formen av cancer hos kvinnor är emellertid bröstcancer. av alla nya cancerfall hos kvinnor är bröstcancer, som kännetecknas av hög dödlighet, ca 33 §. En annan aspekt på sjukdomen är den personliga tragedin för den drabbade kvinnan, som dessutom ofta har minderåriga barn. Det är därför av stor vikt att upptäckten sker på ett tidigt stadium. Man kan med tillfredsställelse notera att några landsting i landet redan deltar i en försöksverksamhet med bröstcancerundersökningar, s. k. mammografi. Denna undersökning bör samordnas med den allmänna gynekologiska hälsokontrollen. De åtgärder som bör vidtas med anledning av vad som ovan anförts kan sammanfattas i följande punkter: att allmän gynekologisk hälsokontroll genomförs för alla kvinnor i åldrarna , att denna kontroll även omfattar kvinnor som besöker privatpraktiserande läkare, att om resultatet av utprovningen av mammografi i försökslänen är positivt, denna form av undersökning samordnas med den allmänna hälsokontrollen, att, för att upptäckten av bröstcancer skall ske på ett tidigt stadium, en omfattande upplysningskampanj om palpering ånyo startas. (Palpera = att själv med händerna undersöka sina bröst.) Med stöd av det ovanstående hemställs att hos regeringen begär initiativ till gynekologisk hälsokontroll i enlighet med de riktlinjer som anges i motionen.
mot · G102552 · 1978-01-19 00:00:00 — om rätt för ensamstående att erhålla statligt bosättningslån En ovillkorlig förutsättning för att man skall kunna få statligt bosättningslån är att man tillhör någon av följande grupper: O Man och kvinna som är gifta med varandra. O Man och kvinna som har för avsikt att gifta sig eller bo ihop under äktenskapsliknande förhållanden. O Ensamstående som bor ihop med, eller kommer att bo ihop med, eget eller adopterat barn. O Ensamstående handikappad utan barn. För ensamstående icke handikappad som måste täcka kostnaderna för utrustning av egen bostad genom lån finns endast borgenslån att tillgå i t. ex. . Ett välutrustat och trivsamt hem tillhör enligt vårt förmenande de primära mänskliga rättigheterna, oavsett om man är gift, sammanboende, handikappad eller ensamstående. Det är därför oförståeligt varför de ensamstående skall utestängas från de statliga bosättningslånen. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att hos regeringen hemställer om ändring av reglerna för erhållande av statligt bosättningslån, så att även ensamstående kan få del därav. () ()
mot · G102554 · 1978-01-20 00:00:00 — av och om hjälpinsatser för alkoholiserade, gravida kvinnor har uppmärksammade forskningsrön presenterats om effekten på barn av mödrars alkoholmissbruk under graviditeten. Det har visats att risken för svåra fosterskador är om kvinnan är kronisk alkoholist. Eftersom alkoholkonsumtionen hos kvinnor ökar och därmed också antalet kvinnliga alkoholister, måste man räkna med att ett allt större antal skadade barn kommer att födas, om man inte på något sätt kan hejda denna utveckling. Åtgärder för att nedbringa den totala alkoholkonsumtionen och därmed antalet alkoholskadade kvinnor är av största vikt, om man vill minska riskerna för att barn föds med svåra fosterskador som orsakats av moderns alkoholism. Om man skall nå resultat torde det dock bli nödvändigt att snabbt finna lämpliga former för att få den alkoholiserade, gravida kvinnan att åtminstone under graviditeten avstå från alkohol. Forskningsresultaten visar nämligen att den ökade risken för fosterskador försvinner om kvinnan är nykter under graviditeten. Information om sambandet mellan alkoholmissbruk och fosterskador bör därför ske på mödravårdscentralerna. För att kunna bryta ett alkoholmissbruk hos en gravid kvinna torde det dock i de flesta fall inte vara tillräckligt med information. Massiva insatser av nykterhetsvårdande karaktär och/eller andra sociala åtgärder behövs i de flesta fall. Det är angeläget att såväl mödravårdscentraler som den kommunala socialvården ägnar särskild uppmärksamhet åt alkoholiserade kvinnor som är gravida. Erbjudande om stöd och hjälp för att klara ett åtminstone under graviditeten nyktert liv måste ges så snart man uppmärksammar problemet. Eftersom kunskaperna om sambanden mellan fosterskador och alkoholism hos modern är relativt nya, kan man anta att såväl metoderna för att upptäcka alkoholism hos gravida kvinnor som lämpliga vägar att ge dem hjälp och stöd är otillräckligt utvecklade. Med hänsyn till de allvarliga skador som drabbar barnen och mot bakgrund av den risk för en ökning av denna typ av skador som sammanhänger med det ökade alkoholbruket hos kvinnor, finner vi det angeläget att åtgärder vidtas för att bryta nuvarande utveckling. Information till barnmorskor, läkare och socialarbetare samt till allmänheten bör kunna ges inom ramen för den verksamhet som bedrivs av och i olika organisationers informationsutbud. Det vore också värdefullt om man snabbt kunde komma i gång med en försöksverksamhet som innefattar dels metoder för att på ett tidigt stadium upptäcka alkoholism hos gravida kvinnor, dels metoder för att inom ramen för mödrahälsovården och den kommunala socialvården kunna ge stöd och hjälp till nykterhet för gravida alkoholister. Medel för en sådan försöksverksamhet i någon eller några kommuner borde kunna ställas till förfogande från anslagsposten A 3 Forsknings- och utvecklingsarbete samt försöksverksamhet. Regeringen bör ta initiativ till att sådan försöksverksamhet kommer i gång. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar att hos regeringen anhålla om att försöksverksamhet med identifiering av och stöd och hjälpinsatser för alkoholiserade, gravida kvinnor initieras.
mot · G102555 · 1978-01-19 00:00:00 — av om differentierade sjukvårdsavgifter Enligt gällande bestämmelser anses landstingskommuner vara förhindrade att i sin långtidsvård och sin sociala omvårdnad differentiera vårdavgifter och andra avgifter i förhållande till de ekonomiska förutsättningar som föreligger hos de olika individerna. Landstingen har tvingats att starkt höja sitt skatteuttag men haft små möjligheter att i någon mån täcka in sina utgifter genom praktisk reglering av avgifterna. Tiden synes nu vara inne för att de författningsändringar företas som skulle vara ägnade att undanröja vissa hinder för lämplig omfördelning av kostnaderna mellan enskilda och samhälle. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär initiativ till sådan ändring av gällande bestämmelser att differentierade sjukvårdsavgifter får uttas av landstingskommun.
mot · G102557 · 1978-01-19 00:00:00 — av m. fl. om prioritering av den kvinnliga idrotten I regeringens budgetproposition föreslås en uppräkning av organisations stödet till idrotten med 12,4 milj. kr. efter det att anslaget till skytterörelsen överförts till annan huvudtitel. Även om inte fått det anslag som begärdes, borde anslagshöjningen kunna medföra att den idrottsliga verksamhetens nuvarande omfattning kan bibehållas. Föredragande statsråd pekar på att en granskning av den nuvarande medelsanvändningen borde övervägas och att möjligheterna till omprioriteringar borde prövas. Eftersom ej fått hela det anslag som äskats, är det mycket angeläget att de ökade anslagen i första hand används för stöd till den kvinnliga idrotten. Den har nämligen på ett olyckligt sätt genom den fördelning som gjort av organisationsstödet blivit alltför dåligt tillgodosedd genom små anslag och dåligt stöd. tog ett beslut på sitt om en satsning på kvinnoidrotten. Det är därför förvånande att ordförande nu i pressen med anledning av budgetförslaget uttalat att det inte kommer att bli några pengar till utökad kvinnoidrott. Det är minst sagt en märklig prioritering som på så sätt görs genom att kvinnoidrotten får komma sist och får pengar om det blir några över. Det behövs en kraftig satsning på kvinnoidrotten för att möjliggöra för flickorna att kunna delta i större utsträckning. En inventering av alla motions- och idrottsanläggningar bör göras med tanke på deras lämplighet för kvinnlig idrott. Rättvisa och förbättrade förhållanden för kvinnligt idrottsutövande måste nämligen snabbt skapas. Vid de olika idrottsanläggningarna bör inte de kvinnliga idrottsutövarna diskrimineras, som tyvärr sker på vissa platser, då det gäller tränings- och matchtider. Större satsning måste också göras för att ubilda kvinnliga ledare och instruktörer. Även flickorna bör stimuleras till att söka inträde vid idrottsgy mnasierna. När det gäller antalet förtroendevalda är idrottsrörelsen troligen den av våra folkrörelser som har det lägsta antalet kvinnor i sina styrelser och kommittéer. Ett sådant förhållande är ej längre acceptabelt. Regeringen bör initiera överväganden hur en nödvändig höjning av den kvinnliga idrottens status bäst kan ske. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att uttalar att en ökad satsning bör ske på den kvinnliga idrotten inom ramen för anslaget till /79, 2. att begär att jämställdhetskommittén får i uppdrag att följa den vidare utvecklingen i vad gäller den kvinnliga idrotten. () ()
mot · G102558 · 1978-01-19 00:00:00 — om medicinhistoriska museets framtida lokalisering och drift I finns ett medicinhistoriskt museum, vars föremålssamling ägs av och som drivs av Föreningen . Museet har hitintills disponerat lokaler på , men dess lokalfråga har kommit att aktualiseras. Förhandlingar har någon tid pågått mellan museet och företrädare för om överflyttning till andra lokaler, men någon lösning synes ännu icke ha erbjudits. Den svenska medicinhistorien är emellertid icke enbart ett Stockholmsintresse utan ett riksintresse. Det är därför rimligt att staten i någon form medverkar till att museets tillgångar icke skingras utan fastmer bereds plats i ändamålsenliga, permanenta lokaler och att staten därvid på lämpligt sätt medverkar i huvudmannaskapet för museet. Den del av den svenska medicinhistorien som har sitt ursprung i huvudstaden bygger i allt väsentligt på äldsta undervisningssjukhus, , dess läkare och medicinska traditioner. Skulle den olycka tima att läggs ned 1980, borde kirurgklinikens 1600-talsbyggnad - det - vara en självskriven lokal för ett medicinhistoriskt museum. Det vore därför rimligt att denna sak inbegreps i de förhandlingar rörande som inletts mellan staten och . Mot denna bakgrund synes det önskvärt att staten skyndsamt tar initiativ till överläggningar med såväl ledningen för historiska museet som rörande museets framtida lokalisering och drift. Med hänvisning härtill hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande det medicinhistoriska museets framtida lokalisering och drift.
mot · G102559 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om anslagen till regionala museer och riksutställningar Riksutställningar har under anslaget B. 59 i årets statsverksproposition fått sitt anslag uppräknat med , vilket är betydligt mer än de som utgör det genomsnittliga påslaget för automatiska kostnadsökningar. Från moderat håll har vi länge velat se riksutställningar som ett serviceorgan gentemot museer och andra institutioner men med en relativt begränsad egen verksamhet. Vi vill i detta sammanhang också erinra om vad Föreningen anförde i sitt remissvar på MUS-65. Där skisserades en alternativ modell för utställningsverksamheten. Man framhöll att riksutställningar borde ses som ett komplement till redan existerande institutioner, varför organisationen särskilt på produktionssidan kunde fä en avsevärt mindre omfattning. Huvudansvaret för utställningsverksamheten borde i stället åvila museerna, varvid länsmuseerna borde få ansvaret för distribution av centralt producerade utställningar inom sina län och en del av de för riksutställningar avsedda resurserna disponeras för anställande av utställningskonsulenter vid länsmuseerna. Såväl de stora statliga museerna som de regionala museerna har en betydande eftersläpning när det gäller anslagstilldelning, en eftersläpning som går långt tillbaka i tiden. Visserligen förbättrades de regionala museernas ställning av den nya anslagskonstruktion som infördes i årets budget, men de är ändå i stort behov av förstärkningar. Med hänvisning till det nu anförda vill vi därför föreslå att anslaget B. 59 Riksutställlningar uppförs med , vilket innebär en minskning med . i förhållande till föredraganden. Vi föreslår därjämte att anslaget B. 58 Bidrag till regionala museer uppförs med , vilket innebär en höjning med . I enlighet med vad i motionen anförts hemställs 1. att till Bidrag till regionala museer anvisar ett förslagsanslag av , 2. att till Riksutställningar anvisar ett reservationsanslag av . () () () HANS NYHAGE (m)
mot · G102564 · 1978-01-19 00:00:00 — av vik och om statsbidraget till konstmuseum I län är länsmuseifunktionen uppdelad på två museer: och . Genom statsbidragets konstruktion erhåller endast statligt stöd. , som drivs av , uppfyller enligt vår mening de krav som kan ställas på ett regionalt museum. saknar en avdelning för bildkonst, varför helt svarat för denna verksamhet. Bidrag utgår från både kommun och landsting. Det har varit aktuellt med en stiftelsebildning, men vill avvakta resultatet av sin kulturutredning innan beslut fattas. Ett samarbetsavtal häri stället upprättats mellan museerna. begärde 1975 att få räknas som statsbidragsberättigat regionalt museum. har dock inte velat tillstyrka detta med tanke på planerad omorganisation. Vi kan inte acceptera att frågan om statsbidrag till ytterligare skjuts enbart av formella skäl. Utgångspunkten måste vara den verksamhet som bedrivs. Den är länsomfattande, bred och utåtriktad. Om statsbidrag ej kan erhållas för verksamhet medför detta, att län i förhållande till andra län erhåller ett avsevärt mindre statligt stöd till regional kulturminnesvård och museiverksamhet. Detta trots att verksamheten i län är av minst samma omfattning som i andra län. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att uttalar att skall räknas som statsbidragsberättigat regionalt museum, 2. att - om detta yrkande inte bifalls - uttalar att hänsyn bör tas till upprättat samarbetsavtal mellan och vid beräkningen av statsbidraget till . () ()
mot · G102566 · 1978-01-19 00:00:00 — om ändring av reglerna för tillsättning av tjänst som skoldirektör Enligt skolförordningen gäller att om en kommuns skolväsende under skolstyrelsens förvaltning omfattar lägst 150 poäng beräknat på visst sätt finns en ordinarie tjänst som skolchef (skoldirektör). Ordinarie tjänst som skoldirektör tillsätts med förordnande tills vidare av regeringen efter förslag av skolstyrelsen. och skall yttra sig i ärendet. 1 samband med utfärdandet av kungörelsen med särskilda bestämmelser om tillsättning av vissa skolledartjänster och skolledarbefattningar har Kungl. i brev till velat fästa uppmärksamhet på att vid tillsättning av skolledarbefattning stor vikt bör tillmätas skolstyrelsens förord. Skolförordningen innehåller instruktion för skolchef som med rätta ger denne åligganden, skyldigheter och rättigheter som annan förvaltningschef inom nämnd normalt har. De kommunala chefstjänstemännen utöver skoldirektören utses av kommunerna själva. Chefstjänstemannen inom skolförvaltningen förordnas emellertid av regeringen. Ett faktum som kan ha sitt ursprung i förhållanden som måste anses vara mera av tradition än praktisk nödvändighet. Tiden synes nu vara mogen att ändra tillsättningsförfarandet för skolchef, så att skolstyrelsen blir tillsättningsmyndighet. En sådan ordning måste anses vara en ringa utvidgning av dagens formella föreskrift, att stor vikt bör tillmätas skolstyrelsens förord, men som praktiskt bör ge även andra önskvärda effekter. Skoldirektörens därmed helt klara ställning som tjänsteman undanröjer många av de oklarheter som finns i relationen mellan skolstyrelse och skoldirektör. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en ändring av reglerna för tillsättning av skoldirektör i enlighet med vad som anges i motionen.
mot · G102568 · 1978-01-19 00:00:00 — om yrkesteknisk högskoleutbildning i Karlstad-Hagforsområdet beslut om reformering av högskoleutbildningen innebar bl. a. en breddning och differentiering av utbildningsutbudet och att utbudet skulle anpassas till behoven i arbetslivet. Som ett led beslutades om försöksverksamhet med yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) på ett antal platser i landet och med olika inriktning på de olika platserna. YTH-verksamheterna i och är förlagda till orter med handelsstålverk. Enligt vår mening finns behov av YTH, stålteknisk linje, med inriktning på kvalitetsstålsidan. Härigenom skulle denna del av stålindustrin kunna tillgodose sitt speciella behov av arbetskraft i vissa kvalificerade funktioner. I finns ingen yrkesteknisk högskoleutbildning. Inom länet finns emellertid goda förutsättningar för att lokalisera YTH med ovan beskriven inriktning och för att utnyttja befintliga resurser inom näringslivet och andra gjorda samhällsinvesteringar. Vi förordar att YTHverksamheten startas i Karlstad-Hagforsområdet. En sådan satsning skulle värdefullt komplettera nuvarande utbildningsutbud i vad gäller högre utbildning i . bör redan nu i princip ansluta sig till en sådan utbyggnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening uttalar att yrkesteknisk högskoleutbildning bör startas i Karlstad-Hagforsområdet med en stålteknisk inriktning i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G102570 · 1978-01-20 00:00:00 — om läkarutbildningen m. m. vid i har föreslagit att en utredning bör tillsättas för att utreda förutsättningarna för en fullständig läkarutbildning i , dvs. en utbildning som även omfattar på läkarlinjen. UHÄ delar uppfattning och anser att man bör överväga att i bygga upp en bas för ett flertal samverkande vårdutbildningar. UHÄ anför också att uppläggningen av grundutbildningen inom vårdutbildningssektorn i kan få en särskild profilering med hänsyn till den temaorienterade forskningsorganisation som där är under planering och uppbyggnad. 1 anordnas f. n. läkarutbildning, bortsett från , utbildning av arbetsterapeuter, laboratorieassistenter, sjuksköterskor och tandhygienister. En ledningsgrupp arbetar med att pröva förutsättningarna för en utbildning av sjukgymnaster. Det är inget tvivel om att en fullständig utbildning av läkare skulle öka förutsättningarna för anordnande av sjukgymnastutbildning, vilket från samhällets synpunkt vore väl befogat, och i skulle kunna skapas en för de olika utbildningarna gemensam bas. Från har även framhållits värdet av att till en sådan utbildningsorganisation även knyta utbildning av lärare i vårdyrken. 1 budgetpropositionen 1977/78:100 bil. 12 finner föredragande statsrådet att "förslaget från i och UHÄ är intressant". Detta är i och för sig glädjande. Något förslag till begärd utredning föreläggs dock ej , då departementschefen vill invänta resultatet av arbetet inom Vård 77 m. m. Även om detta arbete liksom frågan om det framtida huvudmannaskapet är viktiga frågor, så bör det inte föreligga något hinderatt redan nu utreda de förslag som lagts av i och UHÄ. En sådan utredning bör igångsättas och ske i nära samråd med . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en utredning om fullständig läkarutbildning m. m. vid i . GOTAB 57339 Slockholm 1978