mot · G1021293 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av ett produktutvecklingscentrum i utveckling till en modern industrination kan i hög grad förklaras av landets rika naturresurser och förmågan att tillvarata dessa. Uppfinnares idéer har kunnat utvecklas och nyttiggöras i ett fruktbart samarbete mellan dessa och olika slag av tekniker och skickliga yrkesarbetare. Landets möjligheter att också kunna hävda sin position och därmed skapa förutsättningar för trygghet och utveckling får sökas i fortsatta teknologiska framsteg. Statsmakternas handlande är av avgörande betydelse härvidlag. En fortsatt teknisk utveckling ställer stora krav på företagens såväl tekniska som ekonomiska förmåga. Eftersom resurserna varierar är det av stor vikt att samhället genom sina organ ger ett verksamt stöd. De smärre företagen torde genomgående vara i behov av stöd. Särskilt angeläget framstår detta i en situation med betydande strukturproblem inom flera viktiga industrisektorer. Frågan om inrättande av ett s. k. produktutvecklingscentrum i har aktualiserats i skilda sammanhang. Möjligen skulle man kunna anse den av industriministern tillsatta arbetsgruppen för sysselsättningsfrågor i som ett embryo till en verksamhet av det slag ett produktutvecklingscentrum skulle ägna sig åt. I en promemoria, dagtecknad , har arbetsgruppen redovisat synpunkter och förslag till hur en verksamhet av ifrågavarande slag skulle kunna organiseras. Den har tillställts industriministern. Av skrivelsen framgår att samråd vid utarbetande av förslagen har skett med , företagarföreningen, länsarbetsnämnden, , och och handelskammare. Vidare har frågan diskuterats med företrädare för regionens banker och fackliga organisationer. Det framstår som klart att förslagen är väl förankrade i regionen och därför kan påräkna ett starkt stöd vid ett genomförande. Det finns anledning understryka att ett produktutvecklingscentrum varom här är fråga inte enbart vänder sig till utan bör kunna ge stöd och service till en betydligt vidare krets av företag. Som framgår av åberopade handlingar och som torde vara välkänt finns i den aktuella regionen betydande såväl vetenskapliga som industriella resurser som gemensamt bildaren mycket gynnsam bas för ett utvecklingscentrum. Det är angeläget att dessa resurser tillvaratas. I finns ett produktutvecklingsråd med representanter för företagarföreningen, och näringslivet. 1 1977/78. finns en kontaktsekreterare med uppgift att främja olika slag av utvecklingsfrågor. Verksamheten finansieras med anslag från styrelsen för teknisk utveckling (STU). Kontaktsekreterarens verksamhetsområde innefattar utöver också och län. Av det anförda framgår att förutsättningarna att snabbt kunna starta ett produktutvecklingscentrum i är synnerligen goda. Eftersom frågan också utretts genom statens industriverks försorg är det nu mycket angeläget med snara konkreta åtgärder. Den av Arbetsgruppen för bevakning av sysselsättningsfrågor i utarbetade promemorian Produktutvecklingscentrum i (bilaga) bör nu prövas och genomföras. Promemorian biläggs denna motion. Under hänvisning till det anförda hemställs att för sin del uttalar att ett produktutvecklingscentrum möjligt inrättas i . () () () () () Arbetsgruppen för bevakning av sysselsättningsfrågor i Promemorian har utarbetats av , professor vid , , kontaktsekreterare vid , , ingenjör vid företagareföreningen, , näringslivsintendent i och vid . Produktutvecklingscentrum i 1 Bakgrund Den snabba tekniska utvecklingen ställer stora krav på företagen vad gäller bland annat produktutveckling. Det gäller då speciellt de mindre och medelstora (m/m) företagen (200 anställda). De stora företagen har vanligtvis egna utvecklingsavdelningar eller kontakter med externa utvecklingsresurser, tekniska högskolor, med flera. De m/m företagen och enskilda uppfinnarna kräver särskilda åtgärder för att kunna ges aktivt produktutvecklingsstöd. finns vid en kontaktsekreterare finansierad med medel från STU. Kontaktsekreterarens uppgifter är att förmedla kontakter mellan näringsliv och universitet. Detta innebär bland annat en bevakning av möjligheterna att söka ekonomiskt stöd från i första hand STU. Kontaktsekreteraren i har sitt verksamhetsområde i , och län. finns också ett produktutvecklingsråd i länet med representanter för företagareförening, universitet och näringsliv. uppgifter är av mer översiktlig karaktär. Arbetet är inriktat på stimulans till utveckling av nya produkter och idéinventeringar och även till utbildning i systematiskt tänkande vad gäller produktutveckling. Inom företagareföreningen bedrivs också en uppsökande verksamhet närmast på uppdrag av S1ND. 1* 1977/78. företagsbesök diskuteras även utvecklingsfrågor. Eventuella problem inom detta område överlämnas till produktutvecklingsrådets sekreterare eller kontaktsekreteraren för vidare åtgärder. Av erfarenhet vet man att de tekniska högskolorna inte alltid är lämpade för direkta utvecklingsuppdrag åt m/mföretag och enskilda uppfinnare bland annat på grund av följande orsaker - skillnaden mellan företagens problem, och de tekniska högskolornas resurser är vanligtvis allt för stor - erforderlig personal för hantering av extern teknisk problemlösning saknas. Personal är anställd vid de tekniska högskolorna efter kraven på utbildning och forskning - svårigheter med sekretessfrågorna Genom inrättandet av ett produktutvecklingscentrum skapas möjligheter för utveckling av nya och förbättrade produkter för m/m företag och enskilda uppfinnare i regionen. Syftet kan sammanfattas enligt nedan - skapa resurser för m/m företag och enskilda uppfinnare att få hjälp med utveckling, provning och marknadsföring av produkter - medverka till att och andra institutioners och företags resurser i form av utrustning och kunskaper kan utnyttjas bättre - medverka till att nya företag och fler arbetstillfällen skapas i regionen Produktutvecklingscentret är således ett naturligt komplement till de resurser som finns i regionen inom hithörande område vid och den tekniska högskolan, de omlokaliserade statliga verken och de resurser som finns vid övriga företag. Innan en företagare/uppfinnare har anledning att få hjälp från produktutvecklingscentret har han i regel varit i kontakt med produktutvecklingsrådet och kontaktsekreteraren för att få hjälp med ansökningarom bidrag från STU med flera. Frågan kan också ha diskuterats vid ett företagsbesök från företagareföreningen. 3 Behovet av produktutvecklingscentrum Underlaget för ett produktuktvecklingscentrum som konkret kan hjälpa till att utveckla idéer som kommer in till företagareföreningen och kontaktsekreteraren eller i övrigt är aktuella i regionen är mycket stort. saknas denna resurs. Idégivarna är helt hänvisade till företagens resurser. bedriver ofta en egen produktutveckling varför det föreligger stora svårigheter att sälja externa idéer och extern produktutveckling till dessa. inkom cirka 190 idéförslag. Många av dessa kunde genast sållas bort och många utvecklas vidare inom företagen med hjälp av STU, SUFO och föreningsmedel. Ett produktutvecklingscentrum kan för många av dessa företag vara en ovärderlig hjälp vid beräkning, experiment, provning och prototyptillverkning. En inte oansenlig mängd av de inkomna idéerna - närmare bestämt 32 idéer - kan inte drivas längre genom föreningens försorg. Av dessa idéer befinner sig de flesta i ett mycket tidigt utvecklingsskede. Ett produktutvecklingscentrum kan här vara till stor hjälp för att förverkliga idéerna och fä fram fungerande prototyper. I många fall krävs ett relativt stort tekniskt arbete för att få de ofta bristfälligt underbyggda idéerna bärkraftiga. Det är icke ovanligt att ursprungsidén kan ge upphov till en helt annan idé. Ett produktutvecklingscentrum är ett naturligt forum för ett sådant arbete. Genom den erfarenhet som vunnits genom produktutvecklingsrådet, företagareföreningens och kontaktsekreterarens verksamhet framgår således att ett stort behov av hjälp i produktutvecklingsfrågor finns i regionen. 4 Placering - tillgängliga resurser Som tidigare nämnts utgör produktutvecklingscentret ett naturligt komplement till och andra institutioner och företag med kvalificerad teknisk utrustning. Av sammanställningen nedan framgår att utrustning för ansenliga belopp finns samlad i området. VTI (väg o trafikinst) SKL (krim lab) SGI (geo tekn) FOA-3 (utlok-78) Universitet/tekn högsk - FFV, underhållssektorn Utanför är närmast i aktuellt. Gemensamt för ovanstående institutioner och företag är att man har både personal och utrustning av mycket kvalificerad art som i varje fall vad gäller utrustningen inte utnyttjas helt . Starka skäl talar således för en lokalisering till . De verk och institutioner där det praktiska arbetet huvudsakligen kommer att utföras ligger väl samlade på universitetsområdet. En lokalisering i direkt anslutning till förefaller därför väl motiverad. Avsikten är att det enskilda företaget eller uppfinnaren skall kunna vända sig direkt till produktutvecklingscentret efter eget gottfinnande. speciell hänvisning av regionens företag till det nu aktuella centret är inte avsikten. I ett uppbyggnadsskede förefaller det lämpligt att knyta verksamhet till i första hand . Administrativa skäl talar för detta. Verksamheten är emellertid på intet sätt knuten till administrativa gränser, utan bygger helt på företagets/uppfinnarens behov av hjälp oavsett var han har sin verksamhet. Inom produktutvecklingscentrets ram skall följande resurser erbjudas - uppsökande verksamhet vid m/m företag och uppfinnare - marknadsföringshjälp vad gäller produkter, avtal och licensfrågor - samverkan mellan uppfinnare, företag och institutioner med flera i produktutvecklingsfrågor - produktförmedling, uppbyggnad av idébank - förmedling av utvecklade produkter till produktion. Till detta skall läggas kontaktsekreterarens arbetsuppgifter att medverka vid bidragsgivningen och rådgivningen. Den tekniska servicen omfattar Avsikten är att produktutvecklingscentret i första hand skall fungera som administratör av ett projekt och som projektrådgivare, vilket närmare berörs under avsnittet om organisation. Detta innebär att teknisk service inte i första hand skall utföras av personalen vid centret. Vissa möjligheter bör dock finnas till detta. Det kan till exempel bli aktuellt för personalen att själv utföra vissa prov med utrustning från till exempel , på grund av att inte har möjlighet att självt ställa personal till förfogande. Lokalytan är givetvis avhängig av verksamhetens omfattning. Med den storlek som närmare beskrivs nedan under avsnittet organisation behövs följande ytor. I styrelsen bör ingå - representanter för centrala och regionala organ för produktutveckling samt - regionens företag och anställda Verksamheten bör inledningsvis vara av försökskaraktär med syftet att utröna bästa möjliga organisation för att ta tillvara olika idéer från företag/ uppfinnare och leda dessa fram till färdiga produkter. Även samverkansformerna med andra organ bör prövas. Personalkostnaderna är sammanställda nedan (lön inkl lönebikostnader) År 1 anställs chef för verksamheten motsvarande lönegrad F23/24 och medarbetare inom mekaniska delen i F 17 År 2 - medarbetare inom verkstad-provning i F 13 År 3 - el i F 17 År 4 - konstruktion-beräkning i F 13 År 5 - verkstad-provning i F 13 Administrationen av verksamheten är under uppbyggnadsskedet inte så omfattande, och bör kunna lösas i samarbete med . Kostnaderna torde rymmas inom posten omkostnader nedan. Omkostnaderna beräknas till av personalkostnaderna 12 3 4 5 117 160 212 255 299 - kallhyra /m2/år - renhållning, städning, bevakning, värme, Lokalytan beräknas till 1 2 3 4 5 Rörelsekapitalet beräknas till av personalkostnader + omkostnader. Rörelsekapitalet framgår nedan 1 2 3 4 5 88 120 159 191 224 Några investeringar i större omfattning planeras inte. Investeringar i grundutrustning framgår nedan och omfattar kontorsutrustning, arbetsbänkar, smärre bearbetningsmaskiner och handverktyg. 1 2 3 4 5 100 75 75 75 75 Målsättning är att verksamheten i största möjliga utsträckning skall vara självbärande. Av erfarenhet vet man emellertid att en fullständig kostnadstäckning är svår att uppnå. Verksamheten skall också vara en service till foretag som delvis måste betraktas som kostnadsfri. Det är därför helt naturligt att staten, förslagsvis genom STU, svarar för en stor del av finansieringen. I kalkylen nedan har förutsatts att STU bidrar med hälften av medelsbehovet. Intäkterna är svåra att beräkna men har mot bakgrund av erfarenhet från företagareföreningens verksamhet satts till per anställd. Därutöver bör övervägas möjligheterna till royalty. centret att äga uppfinningar och patent och exploatera dessa bör övervägas. Med hänsyn till den beydelse ett produktutvecklingscentrum får för länet och för som föreslagen lokaliseringsort är det också rimligt att och tillskjuter medel. I kalkylen har upptagits av återstående medelsbehov på och på . Kostnaderna är angivna i fast penningvärde. En uppräkning av posterna med hänsyn till prisstegringarna får därför göras. Grundutrustning 100 75 75 75 75 Medelsbehov 627 764 958 1 120 1 284 Verksamheten bör kunna starta /1977. Verksamheten bör som framgår av redogörelsen ovan byggas upp stegvis. Avsikten är att inte anställa någon ny person förrän full beläggning finns hos de redan anställda. Verksamheten kan lämpligen få försökskaraktär , vilket påpekats tidigare. Inom produktutvecklingsområdet arbetar privata konsulter. Dessa finns huvudsakligen i storstadsområdena. Den nu föreslagna verksamheten i torde inte ha någon negativ inverkan på arbetsmarknaden för konsulter i stort. Genom den verksamhet som nu bedrivits av företagareförening, produktutvecklingsråd och kontaktsekreterare finns ett klart redovisat behov av produktutvecklingsservice. Inom regionen finns också lokaliserat en stor mängd resurser som kan användas i produktutvecklingsarbetet. Starka skäl talar för att i bygga upp ett produktutvecklingscentrum. bör undersökas hur en produktutvecklingsorganisation lämpligen bör vara organiserad på regional nivå och vilka intäkter verksamheten kan ge. Verksamheten bör startas /1977. Finansieringen bör utöver intäkter ske med bidrag från STU, och .