mot · G1021765 · 1978-03-09 00:00:00 — Motion 1977/78:1765 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:98 med förslag till lag om skatt på vissa resor, m. m. I skrivelse till regeringen föreslog luftfartsverket införandet av en särskild avgift på charterresor för att hjälpa upp verkets ekonomiska situation. Om t. ex. avgiften sattes till . skulle merintäkten bli i storleksordningen 35 milj. kr. Det skulle då ge möjlighet att lämna stat och kommun en högre ersättning än beräknat på nedlagt kapital. Då planerade en mot den tänkta svenska avgiften motsvarande skatt, skulle inte någon ändring i konkurrensförhållandet mellan flygplatserna i och i uppstå. Flygresenärerna - flygföretag och researrangörer - i har möjlighet att välja mellan och som avreseflygplats vid charterresor. Detta gör att man är synnerligen känslig för även mindre kostnadsskillnader flygplatserna emellan. Enligt en enkätundersökning som luftfartsverket gjorde 1975 visade det sig att av de tillfrågade föredrog som avreseflygplats och övriga . På grund av bl. a. de högre flygplatskostnaderna på förläde dock researrangörerna större delen av reseutbudet från . Av de svenska charterresenärerna, uppgående till 215 000 avresande passagerare, hade 1975 blott en tredjedel eller ca 73 000 och två tredjedelar eller ca 142 000. Då hade betydligt större outnyttjad kapacitet och möjlighet till väsentligt ökad chartertrafik utan några större kostnadsökningar beslöt luftfartsverket att genom stimulansåtgärder få en omfördelning av reseutbudet. Därför erbjöds en bonus till researrangörer vid trafikökning på samt vissa rabatter till flygföretagen på landningsavgifterna. Dessa åtgärder har visat sig i hög grad ha haft åsyftad verkan vilket belyses av följande statistik. Slump 73 000 142 000 120 000 115 000 140 000 127 000 165 000 120 000 Trafikökningen uppgår sålunda till ca 90 000 charterflygpassagerare, vilket inneburit en väsentlig merintäkt för luftfartsverket. Regeringen har i propositionen 1977/78:98 tagit upp luftfartsverkets förslag men i stället för en avgift som verket önskade föreslagit en charterskatt med . Detta är synnerligen olyckligt såväl för luftfartsverkets ekonomi som för den charterflygande allmänheten i . Det kan även få negativa konsekvenser för flygutvecklingen från . Man får en fördyring för charterresenärerna utan motsvarande intäkt för luftfartsverket. Den uppåtgående trenden på i fråga om chartertrafik kommer att stoppas, och det blir med största sannolikhet en trafikåterströmning till . Det skulle innebära ett nettointäktsbortfall för verket på beräknat av trafikökningen med drygt 8 milj. kr. Den föreslagna reseskatten bör därför ändras i sin konstruktion, så att luftfartsverket ges möjlighet att fortsätta stimulera chartertrafiken på . Därvid kan olika vägar vara framkomliga. Antingen kan reseskatten utgå på försäljningen av charterresor i , i stället för på charterpassagerare som avreser från svensk flygplats, eller också kan reseskattens belopp minskas från . till t. ex. . för att ernå bättre överensstämmelse med motsvarande skatt i och . En annan och som vi ser det bättre möjlighet är den som luftfartsverket föreslagit att en särskild charterpassageraravgift på . Då nu emellertid såväl statskassan som luftfartsverket är i behov av ökade inkomster anser vi den bästa lösningen vara att en del av det föreslagna tillägget på . uttas i form av skatt (.) och en del (.) i form av avgift. Då har luftfartsverket möjlighet att även fortsättningsvis genom ökade rabatter subventionera resandet från , och det kan man inte göra med en skatt. Den av regeringen föreslagna skattekonstruktionen leder sannolikt till en överströmning av charterresandet från till . Detta skulle motverkas genom vårt förslag med en uppdelning av reseskatten i en avgiftsdel och en skattedel. Då skulle den kostnadsökning i förhållande till som eljest skulle uppstå kunna neutraliseras. Inkomsterna för statskassan minskas inte heller genom vårt förslag, då den minskade skatten i stället uppvägs av ökade inkomster via luftfartsverkets budget. Vi finner det angeläget att charterresandet från kan bibehållas och även öka något. Vi befarar att en reseskatt betyder nedgång även i själva flygplatsverksamheten, vilket kan medföra sysselsättningssvårigheter för den anställda personalen. Vi förutsätter att vederbörande utskott får utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att beslutar att lagen om skatt på vissa resor m. m. får sådan utformning, att en reseskatt med . per passagerare och en särskild charterpassageraravgift på . (s) () PER () () HANS () i