mot · G1021863 · 1978-03-29 00:00:00 — Motion 1977/78:1863 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78: 129 om distriktsindelning, arbets- och personalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet I propositionen 1977/78: 129 om distriktsindelning, arbets- och personalorganisation m. m. inom exekutionsväsendet föreslås bl. a. en förstärkning med sex kronofogdetjänster i och 12 administrativa tjänster varav sju handläggare i länet. Medel har vidare beräknats motsvarande 16 biträdestjänster för länet gemensamt. Av ovanstående förstärkning tillförs kronofogdemyndigheterna i , , , , och 18 tjänster. Av dessa tjänster är dock redan 10 tjänster inrättade som extra tjänster, varför ökningen i själva verket är endast åtta. Den föreslagna personalförstärkningen bedömer vi som otillräcklig. Som skäl för detta får följande anföras. Länets kronofogdemyndigheter hör till de mest arbetstyngda i landet. Redan vid exekutionsväsendets förstatligande blev dessa underbemannade. har befolkningen ökat explosionsartat i kranskommuner. Flera av distrikten tillhör därför de största i landet. Kronofogdemyndigheterna har dock inte tillförts personalförstärkningar i takt med de ökande arbetsvolymerna. Anledningen till detta är att man velat avvakta resultatet av de utredningar som har pågått inom exekutionsväsendet . Det föreligger därför ett stort uppdämt behov av personal, vilket har vélat ge uttryck för i sitt yrkande på 155 tjänster. Vissa statistikuppgifter bekräftar såväl utvecklingen och arbetsförhållandena som indrivningsresultatet i länet. Utvecklingen kan belysas av att kronofogdemyndigheten i Handen, från att ha varit nummer 68 1965, gått upp till nummer 1976. Motsvarande för myndigheten i är 45 till 4, 59 till 21 etc. Arbetsförhållandena kan bl. a. belysas av den betalningsovillighet som råder i . I den exekutiva rutinen ingår att först sända ut en betalningsanmaning till gäldenären. Myndigheterna i länet har en genomsnittlig betalningsprocent på av antalet utsända krav, medan övriga landet utom AB-län och myndigheterna i och har . Detta betyder att det återstående, mer arbetskrävande materialet är väsentligt större i länet än vad den officiella statistiken utvisar. Det krävs med andra ord större resursinsatser i . 1 1977/78. 1977/78 18631867 liknande och andra storstadsförållanden har taxeringsorganisationen i fått ett särskilt personaltillskott på . När det gäller indrivningsresultatet ligger sämst till i landet. Enbart svarar för hälften av landets restförda balans. För att belysa förhållandet kan följande uppgifter vara representativa. Sålunda ligger resultatet på för kronofogdemyndigheten i , 21,i och i Handen. Dessa resultat skall jämföras med t. ex. för kronofogdemyndigheten i , i , i , i , i och i . En höjning av indrivningsresultatet i till samma nivå som landet i övrigt skulle innebära en inkomstökning med ca 55 milj. kr. Propositionens personaltilldelning grundar sig statistik. Inledningsvis har i denna motion påtalats den ökande arbetsvolymen vid länets kronofogdemyndigheter. Denna utveckling styrks också av statistik. Med tillämpning av den bemanningsnorm, som kronofogdemyndighetsutredningen tillämpat, skulle ytterligare 57 tjänster krävas i länet. Dessutom kan det nämnas att från de största myndigheterna i länet rapporteras en ökning antalsmässigt av enskilda mål med jämfört med . Mot denna bakgrund ligger propositionens bemanningsförslag på en sådan allvarligt låg nivå att den snedbelastning som har antytts inledningsvis kommer att ytterligare förstärkas och permanentas. Detta kommer att leda till än lägre indrivningsresultat, vilket strider mot önskemålet om en likformig behandling av landets gäldenärer. En sådan utveckling i länet rimmar illa med den kraftfulla satsning som har skett inom skatteadministrationen i övrigt (). Där har skett en personalförstärkning enligt RS Delrapport : 2 med 1 499 handläggare och assistenter samt 54 biträdestjänster, varav sammanlagt 307 tjänster har tillförts . Den satsning som har skett på taxering i första instans riskerar att bli verkningslös, om inte uppbörd och indrivning ges resurser, som svarar mot denna upprustning. Indrivningsverksamheten är det sista ledet i kedjan uppbörd taxering indrivning. Det är självklart att åsätta taxeringar skall resultera i motsvarande skatteintäkter. Detta betyder att uppbördsverksamheten indrivningen inkluderad måste tillmätas den allra största betydelse. En aldrig så korrekt taxering och debitering tjänar föga, om motsvarande skattebelopp inte tillförs samhället. Enligt propositionen skall även en ny organisation genomföras vid kronofogdemyndigheterna. I skall dessutom enligt regleringsbrev 1978/79 ett ADB-baserat redovisningssystem () införas under /79. Vid en personaltilldelning, som har skett i propositionen, har uppenbarligen förväntade rationaliseringsvinster tagits ut redan innan ADB-systemet har införts. Denna reducering har särskilt hårt drabbat kronofogdemyndigheterna i länsdelen som, trots i stort sett samma arbetsvolym som myndigheten i , har fått 37 tjänster färre än . Sammanfattningsvis innebär det att kronofogdemyndigheterna i går in i en ny organisation med otillräckligt antal tjänster, som myndigheterna skall förbereda en övergång till ett ADBsystem. Arbetsläget i länet är sådant att REX-systemet inte kan genomföras med propositionens bemanningsförslag. Utan ytterligare personalresurser måste indrivningsverksamheten till stora delar läggas ned , vilket naturligt innebär ett stort inkomstbortfall för statsverket. Detta innebär också att det blir än lättare att undgå indrivning i . Även för den seriöst arbetande företagaren medför förhållandena negativa konsekvenser från konkurrenssynpunkt. Detta bidrar inte heller till att skapa tilltro för vårt skattesystem. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar att en omfördelning av tjänsterna inom kronofogdemyndighetsorganisationen bör ske på så sätt att de tjänster som blir lediga tilldelas i första hand . () () lt 1977/78.