mot · G1021896 · 1978-04-14 00:00:00 — 1977/78 1896-1903 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:167 om inrättande av en delegation för samordning av havsresursverksamheten 1 proposition 1977/78:167 föreslår regeringen att en delegation inrättas för att samordna den svenska havsresursverksamheten. Delegationen skall ha till uppgift bl. a. att upprätta och fortlöpande utveckla ett övergripande program för havsutnyttjande, miljöskydd samt forskning och utveckling rörande havet. Den skall främja havsresursverksamheten och verka för effektiva insatser inom detta område. Beredningsuppgifter och annat löpande arbete föreslås bli utförda av ett till delegationen knutet kansli. I propositionen säges inget om havsresursdelegationens närmare uppgifter och organisation samt antal ledamöter i delegationen. Denna fråga hänskjuts till regeringen för avgörande liksom också frågan om delegationens och dess kanslis lokalisering. Vi hälsar regeringens förslag om inrättandet av en havsresursdelegation med tillfredsställelse. Samordnande satsningar inom forskning och utveckling rörande utnyttjandet av naturresurser i haven är angeläget. En långfristig hushållning med naturresurser bör främjas och miljövårdens krav beaktas på ett bättre sätt. Vi delar därför departementschefens uttalande att delegationen bör främja och stödja havsresursverksamheten genom att verka för aktiva satsningar inom forskning och utveckling, exploatering och miljövård. I föreliggande motion vill vi främst ta upp frågan om delegationens och dess kanslis lokalisering. Som framgåri det följande talaren rad starka skäl för en lokalisering till . Fisket är - och kommer inom överskådlig tid att vara - den viktigaste formen för utnyttjande av de resurser havet kan erbjuda. Det förtjänar därför att i detta sammanhang påpekas att det yrkesmässiga fisket för del i huvudsak bedrivs med som bas. Nya former av fiske är också under utveckling. Man kan här peka på de lovande försök med odling av musslor som bl. a. med stöd av STU bedrivs i . Ett mer intensivt utnyttjande av haysresurserna kommer att kräva betydande forsknings- och utvecklingsinsatser innan de får reell betydelse. Intresset förhavsteknik har ökat markant . a. skeppsvarven i pågår utvecklingsarbete med denna inriktning. I forskarkretsar diskuteras planer på kraftverk som utnyttjar salthaltsskillnader i det skiktade kustvattnet - fjord har nämnts som lämpligt läge för en försöksanläggning. Miljöfrågorna är högaktuella inte minst i med dess koncentration av petroindustri. 1 1977/78. länet finns också för landet unika djupvattenresurser, som bl. a. kan utnyttjas för oljeplattformsbygge. I finns samlat både fiskeriadministration och den fiskeribiologiska forskningen. På grundforskningssidan finns vid landets enda institutioner som enbart är avsedda för havsforskning. Eftersom den forskningen spänner över ett mycket stort område och ofta är av tvärvetenskaplig karaktär har ett centrum för marin forskning och teknik bildats. Detta består av institutionerna från och . Följande ämnesområdens institutioner bedriver forskning inom marinområdet: oceanografi, skeppshydromekanik, vattenbyggnad, analytisk kemi, marin botanik, marin mikrobiologi, zoofysiologi, zoologi, histologi, geologi och maringeologi. Dessa institutioner drev ett 60-tal forskningsprojekt. Det kan vidare nämnas att styrelsen för prioriterat inrättandet av en professur i marinteknologi och ökad undervisning inom detta ämne i årets petita. Denna prioritering har gjorts inte minst av näringspolitiska skäl. Ämnet har en nära anknytning till såväl skeppsbyggarens som vattenbyggarens teknikområden. Utöver de forskningsinstitutioner som finns i finns ett flertal forskningsstationer förlagda till . Av dessa kan nämnas: har en marinbiologisk station i . Vid Gullmaren ligger oceanografiska station. och har en marinbiologisk station på utanför . är förlagd till och har ett havsfiskelaboratorium i samt en hydrografisk avdelning i . Göteborgsdelegationen, och externa intressenter verkar f. n. för att upprätta ett dykcentrum vid f. d. Näsets reningsverk i . Planerna är långt framskridna och den kommande verksamheten kommer främst att vara inriktad mot dykutbildning men också möjligheter för ett utvecklingsarbete inom dykområdet avses bli förlagda till det kommande dykcentrat. Inom och på övriga finns således en mycket bred och i många fall unik kunskap inom havsresursområdet. näringsliv domineras av ett fåtal stora verkstadsföretag som är starkt exportberoende. Problemet är dock att de dominerande företagen är inriktade mot tillväxtsvaga branscher (skeppsvarv, bilindustri och kullagertillverkning). För att möta sysselsättningsproblemen måste ny verkstadsindustri med inriktning mot mer expansiva produktområden tillkomma och utvecklas. För att åstadkomma detta krävs marknads- och näringspolitiska insatser från samhällets sida. Eftersom det sker en stor satsning på utnyttjandet av havets resurser på det internationella planet bör det finnas framtida exportmöjligheter för svensk industri inom detta område. Det kunnande som finns i och på i övrigt skulle kunna bli en bas för en vidareutveckling inom undervattensteknologin. Exempel på sådana projekt är undervattenssvetsning, undervattensverktyg och underhållsarbete av plattformar. Havsresursdelegationen skulle givetvis inte få någon större direkt effekt på sysselsättningen, men den skulle med stor sannolikhet stimulera näringslivets och högskolornas forskning och utveckling inom detta område och på detta sätt verksamt bidraga till en nödvändig produktförnyelse inom regionen. Sammanfattningsvis vill vi alltså konstatera att följande starka skäl talar för en förläggning av havsresursdelegationen och dess kansli till : 1. det strategiska läget, 2. en bred och i många avseenden unik kunskap inom havsresursområdet inom såväl de befintliga forskningsinstitutionerna som inom industrin, 3. regionalpolitiska aspekter, 4. näringspolitiska insatser är nödvändiga för att möjliggöra och underlätta den snaba strukturrationalisering som är nödvändig för verkstadsindustrin inom . Avslutningsvis vill vi också erinra om att den av regeringen tillsatta Göteborgsdelegationen i skrivelse till industridepartementet föreslagit att havsresursdelegationens kansli förläggs till . Med hänvisning till vad som ovan anförts och under beaktande av de synpunkter som framförts av den av regeringen tillsatta s. k. Göteborgsdelegationen får vi hemställa att vid behandlingen av propositionen 1977/78:167 om inrättande av en delegation för samordning av havsresursverksamheten måtte besluta att i skrivelse som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande havsresursdelegationens och dess kanslis lokalisering till . () () () () () ()