mot · G20227 · 1978-10-26 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:15 om statsbidrag till i i kom inte att ingå i de överväganden som föregick högskolereform. Anledningen till detta var enligt propositionen om reformering av högskoleutbildningen (1975:9) det avtal mellan staten, , i och i direktion som löper ut med utgången av . Frågan om det framtida förhållandet mellan staten och skulle enligt propositionen få prövas i anslutning till avtalsperiodens utgång. Ett viktigt motiv bakom högskolereformen var att genom en sammanhållen organisation bl. a. söka demokratisera den högre utbildningen och ge ökade förutsättningar för ett effektivt resursutnyttjande. Föredraganden angav sålunda i propositionen om reformering av högskoleutbildningen att ett samlat huvudmannaskap, i första hand ett statligt, skulle främja den helhetssyn på den grundläggande högskoleutbildningen som betonades i propositionen. Enligt vår uppfattning är det mot denna bakgrund otillfredsställande att föredraganden i nu föreliggande proposition inte redovisat några överväganden om i inlemmande i den statliga högskoleorganisationen. Inte heller anförs några skäl däremot. I det avtal som bilagts propositionen anges endast kortfattat att skall behålla sin ställning som enskild högskola. För att skall kunna ta ställning till propositionen borde motiven för den nu föreslagna särbehandlingen av i ha redovisats. 1 avtalet ingår vidare ett indexreglerat statsbidrag. Därest beslutar bifalla propositionen kommer i enligt vår mening att få en jämfört med andra högskoleenheter mer gynnsam behandling. Varken för statlig eller högskoleutbildning finns någon absolut garanti för att inträffade kostnadsökningar automatiskt skall kompenseras. Varje utgiftspost och därmed förknippad kostnadsökning prövas regelmässigt i det årliga budgetarbetet. Det är därför enligt vår uppfattning anmärkningsvärt att regeringen föreslår att i genom ett indexreglerat statsbidrag får en automatisk kompensation för framtida kostnadsökningar. I ett ansträngt framtida budgetläge kan kanske full kompensation för kostnadsökningar inte alltid komma att lämnas statlig och och högskoleverksamhet. Vi anser att Handelshög skolan i då inte skall behandlas gynnsammare än dessa, vilket skulle ske genom den föreslagna indexregleringen. Om så skulle bli fallet bör i behandlas på samma sätt som statlig och högskoleutbildning. I syfte att bereda plats för anställda och studerande i direktionen för har antalet ledamöter i direktionen ökats från åtta till tolv. Direktionens sammansättning framgår av avtalet. I statliga högskolestyrelser har enligt beslut företrädare för de vid resp. högskoleenhet verksamma två tredjedelar av antalet platser. Företrädare för allmänna intressen, innefattande representanter för arbetslivet, har en tredjedel av platserna. Den för i nu angivna sammansättningen av direktionen innebär att företrädare för allmänna intressen endast får en fjärdedel av platserna medan och de verksamma inom får tre fjärdedelar. Mot bakgrund av det ökade samhälleliga åtagandet borde åtminstone samma fördelning mellan allmänna och icke allmänna intressen ha skett som i de statliga högskolestyrelserna. Föredraganden framhåller i propositionen att representanter för har framfört att man har för avsikt att förstärka utbildningen i fråga om den offentliga sektorn. Vi välkomnar detta. efterlyser vi motsvarande viljeinriktning i vad gäller den kooperativa sektorn. I direktiven för utredningen om kooperationen och dess roll i samhället betonas att kooperationen spelar en viktig roll inom det svenska samhället. Vidare fastslås att kooperationen genom sin folkrörelsekaraktär verksamt bidrar till samhällets ekonomiska, sociala och demokratiska utveckling. Enligt vår uppfattning är det angeläget att detta erkännande av kooperationens betydelse också får genomslag i olika högskoleutbildningar samt i forskningsoch utvecklingsarbetet inom högskolan. Inte minst gäller detta i . Med hänsyn till ekonomutbildningens och den därmed förenade forskningens stora betydelse för skilda samhällssektorer borde i ställning ingående ha prövats med utgångspunkt i tidigare gjorda ställningstaganden till högskoleutbildningens mål och organisation. Utan att några motiv redovisas föreslås nu att skall bibehålla ett enskilt huvudmannaskap. Mot denna bakgrund anser vi att en utredning om i framtida ställning bör tillsättas. Utredningen bör pröva de skäl för och emot ett statligt huvudmannaskap som kan förebringas. Oavsett huvudmannaskap för högskolan bör förutsättningarna för en institutionell samordning eller i vart fall en organiserad samverkan med den statliga högskoleorganisationen, i första hand i , analyseras. I avvaktan på en sådan utredning bör nuvarande avtal förlängas till och med utgången av . Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att med avslag på propositionen 1978/79:15 beslutar bemyndiga regeringen att förlänga nuvarande avtal om i att gälla fr. o. m. t. o. m. , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning om i framtida ställning. () () () () () () ()