mot · G1021652 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. I har läget på arbetsmarknaden och situationen inom näringslivet blivit allt allvarligare. Tidigt stod det klart för oss att 1977 skulle bli ett krisartat år. I en motion (1976/ 77:1262) föreslog vi därför att omedelbara åtgärder fick lov att vidtas för att möta de växande svårigheterna. Vi underströk att arbetsmarknadssituationen krävde kraftfulla och planmässiga insatser av betydande omfattning för att lösa de långsiktiga sysselsättnings- och näringslivspolitiska problemen i länet. Vi bedömde det nödvändigt med aktiva samhällsinsatser på en rad områden. Vår oro för utvecklingen grundades på vissheten om att de pågående rationaliseringarna inom basindustrier skulle innebära kraftiga sysselsättningsminskningar och att de många enföretagsdominerade bruksorterna skulle drabbas särskilt hårt. Denna vår bedömning av den allvarliga utvecklingen i länet mötte inget gensvar hos regeringen. Inte heller en hemställan från om särskilda åtgärder på grund av det allvarliga läget resulterade i några insatser. Det akuta läget underströks ånyo i en skrivelse från till regeringen . som det krävdes betydande insatser för att möta de växande problemen hade på initiativ en särskild delegation inrättats med uppgift att arbeta för att bevara och utöka antalet arbetstillfällen i länet. framlade vi i en ny motion i dessa för länet så angelägna frågor. Vi kunde konstatera att de av regeringen i proposition 1977/ 78:47 föreslagna åtgärderna för att underlätta strukturomvandlingen inom specialstålindustrin och stålgjuteriindustrin inte kunde väntas lösa sysselsättningsproblemen på de värmländska bruksorterna. I vår motion krävdes ett handlingsprogram, vari markerades en starkare vilja till aktiva insatser än vad regeringens proposition gav uttryck för. Tyvärr har vi kunnat konstatera att vår redovisade oro för utvecklingen i var berättigad. Regeringen insåg lägets allvar. Man gav ett lån på 600 milj. kr. för att rädda . Regeringen beviljade också medel till den av inrättade Värmlandsdelegationen. Även om regeringen således insett lägets allvar, måste vi tyvärr konstatera att det i landet saknas en samordnad och sysselsättningsskapande politik. Detta försvårar självfallet förutsättningarna att lösa stora sysselsättningsproblem. 1 1977/78. Regeringen har genom formen på det tidigare nämnda lånet till frånhänt sig möjligheterna att med tillräcklig kraft påverka och driva strukturomvandlingen. Vi förutser att strukturrationaliseringen inom stålindustrin kommer att fortsätta med stora sysselsättningsminskningar som följd. Nya branscher riskerar att drabbas hårdare än . Särskilt bekymmersamt för är enligt vår uppfattning vadsom kan väntas ske inom massaoch pappersindustrin samt inom skivjndustrin och sågverken. minskade med totalt 6 200 invånare. Befolkningsutvecklingen har varit mer positiv . har folkmängden ökat. Inom länet har en omfördelning av befolkningen skett till , och denna utveckling väntas fortsätta. Skillnaderna i födelsenetto mellan och det övriga länet är betydande. Den tidigare stora nettoutflyttningen från främst norra och västra delen av länet har lett till att befolkningens åldersstruktur är klart oförmånligare än i riket i övrigt. Den skeva åldersstrukturen medför i sin tur att länet får stora födelseunderskott. Detta inneäbr att den positivare flyttningsbild som gällt för stora delar av länet inte får den gynnsamma effekt på den totala befolkningsutvecklingen som varit önskvärd. Åldersstrukturen är särskilt ogynnsam i glesbygdskommunerna. 1 västra och norra förvaltningsregionerna är mer av befolkningen eller däröver. Även för länet som helhet överstiger andelen personer i den aktuella åldersgruppen motsvarande tal för riket som helhet. För länet innebär den ogynnsamma åldersstrukturen stora och svårlösta problem. Kostnaderna för pensionärsservice, åldringsvård och långtidsvård ökar. Antalet personer sjunker, och detta innebär minskade skatteinkomster. De regionala skillnaderna i länet när det gäller befolkningsutvecklingen är fortfarande stora, men de orsakas således nu till allra största delen av de betydande födelseunderskotten. Detta förhållande kan inte på kort sikt påverkas av de nuvarande regionalpolitiska åtgärderna. Därför måste nu ännu kraftigare insatser göras för att ge ungdomar utbildning och sysselsättning. Antalet arbetstillfällen minskade i med drygt 5 000 . Det totala antalet sysselsatta i länet minskade sannolikt av för att därefter öka . har sysselsättningen minskat. betydligt kraftigare i än i såväl riket som skogslänen i övrigt. Länsmyndigheterna räknar med att antalet arbetstillfällen kommer att ytterligare kraftigt reduceras. har aviserat en minskning av arbetsstyrkan med sammanlagt ca 2 500 personer. Ett betydande antal arbetstillfällen är i farozonen även hos andra foretag i länet. Särskilt utsatta är de som uppbär sysselsättningsstöd. Denna grupp uppgår f. n. till ca 800 personer. Den aktuella konjunktursituationen och de nya internationella marknadsförhållanden som håller på att skapas för basindustrier medför stora påfrestningar för . En stor del av antalet industrisysselsatta finns inom kapitalintensiv och konjunkturkänslig industri. Länet är, som framgår av nedanstående figur, sysselsättningsmässigt kraftigt "överrepresenterat i förhållande till riket när det gäller järn- och metallverk samt massa- och pappersindustri. Industristrukturen i jämförd med rikets, i procent 'Överrepresenterade" branscher 'Underrepresen terade" branscher 11 O * iTo -0-0 x _c k 8 U) -Q i'B ° o> E £ E i/> E jc £ 8 Källa: SCB, Industristatistiken 1974 1* 1977/78. Inom dessa branscher finns som bekant omfattande långsiktiga strukturproblem, som för sin lösning kommer att innebära att antalet anställda minskar. Den utvärdering gjort beträffande stålindustrin i länet tyder på mycket omfattande sysselsättningsminskningar, som kommer att få svåra konsekvenser, eftersom alternativa sysselsättningsmöjligheter ofta saknas inom pendlingsavstånd från de drabbade orterna. Även inom massaoch pappersindustrin får vi räkna med att rationaliseringsverksamheten blir omfattande. Inom sågverksnäringen får vi likaså räkna med betydande rationaliseringar, vilket kan leda till allvarliga konsekvenser för glesbygderna, där sågverken ofta utgör det enda större arbetsstället. Verkstadsindustrin, som expanderade under högkonjunkturåren, har kraftigt minskat. Totalt har antalet arbetstillfällen inom industrin enligt arbetskraftsundersökningarna minskat med drygt 5 000 , detta trots att sysselsättningen ändå hållits uppe med hjälp av omfattande arbetsmarknadspolitiska insatser. Näringsproblemen i framträder i höga arbetslöshetstal, en stor undersysselsättning för i första hand kvinnor samt en oroande stor nettoutflyttning av ungdom. Länets svåra situation när det gäller möjligheterna att bereda kvinnor sysselsättning och beträffande arbetslösheten i stort framträder tydligt i avsnittet om den regionala utvecklingen i bilaga 17 till budgetpropositionen. hade, när det gäller arbetslösheten sedd i relation till befolkningen i åldrarna , endast en mer utsatt situation. Arbetsmarknadssituationen har genomgående varit sämre än i riket som helhet. Detta är särskilt allvarligt när det gäller möjligheterna att behålla ungdomarna kvar i länet. uppgick således nettoutflyttningen av ungdomar till 1 750 personer, och var siffran nästan dubbelt så hög som . De övergripande målen för länets utveckling kommer i första hand till uttryck i planen för den regionala strukturen och i de fastlagda planeringstalen för länet och för kommunerna. Den befolkningsmålsättning riksdagsbeslut anger för är enligt vår mening mycket ambitiös. Den kräver tillsammans med målsättningen att kvinnorna i länet skall ha samma möjlighet att förvärvsarbeta som kvinnorna i landet som helhet att ca 6 000 nya arbetstillfällen skapas fram , vilket visat i sitt redovisade räkneexempel. Till detta tal skall läggas den kompensation som krävs för att väga upp de minskningar som skett och kommer att ske genom den pågående strukturomvandlingen av bl. a. länets basindustrier och som inte beaktats i det redovisade räkneexemplet. Vi vill starkt betona att det av presenterade befolkningsmålet för länet måste ligga fast. Folkmängden får på inga villkor minska, om den nuvarande servicenivån i kommunerna skall kunna bevaras. De nämnda övergripande målen för länets utveckling kan enligt vår mening kompletteras med mera specifika målformuleringar för olika områden. Vi finner det viktigt att framhålla följande mål: Sysselsättningen i länet måste öka, särskilt för kvinnor och för ungdomar. Sysselsättningen på länets bruksorter måste upprätthållas. Länets näringsliv måste differentieras. De mindre och medelstora företagen måste förstärkas. Den statliga, landstingskommunala och primärkommunala servicen måste byggas ut i enlighet med de redovisade planerna. är, som tidigare redovisats, från sysselsättningssynpunkt ett av de mest utsatta länen i landet. Enligt vår mening krävs nu en målmedveten samordning av handlandet inom ett stort antal verksamhetsområden för att vi skall kunna arbeta oss ur krisen. Samhällsinsatserna i länet måste ske planmässigt och med kraft. Länsplaneringen bör enligt vår mening vara utgångspunkten för handlandet. Det är nödvändigt att sätta in kraftfulla åtgärder för att klara strukturproblemen på bruksorterna. Den akuta situationen på dessa orter kräver i första hand att sysselsättningen garanteras på i stort sett nuvarande nivå inom de befintliga företagen. Självfallet måste stora arbetsinsatser göras för att åstadkomma en mera långsiktig lösning av näringslivsproblemen i länet. Arbetsmarknadssituationen i ställer stora krav på arbetsmarknadspolitiska resurser. En fortsatt förstärkning av de arbetsmarknadspolitiska medlen bör ske efter de riktlinjer som föreslås i den socialdemokratiska partimotionen om sysselsättningspolitiken. Den arbetsförmedlande verksamheten måste byggas ut, så att en verkligt aktiv hjälp kan ges åt den arbetssökande. Möjligheterna till täta kontakter mellan den arbetssökande och arbetsförmedlingen är en viktig förutsättning för en väl fungerande verksamhet. Detta förutsätter att arbetsförmedlingskontor finns tillgängliga inom rimligt avstånd. Alla kommuner i länet kan f. n. inte erbjuda tillräcklig arbetsförmedlingsservice. Enligt vår mening bör arbetsförmedlingskontor finnas i varje kommun. Det bör också övervägas, om inte arbetsförmedlingarna bör förstärkas med bl. a. psykologisk expertis. Det är nu särskilt angeläget att kraftfulla åtgärder sätts in för att hjälpa arbetslösa kvinnor och arbetslösa ungdomar. Utbildningen är ett viktigt instrument, när det gäller att förbättra människornas möjligheter till arbete. I är det viktigt att yrkesutbildningen i form av linjer och specialkurser inom gymnasieskolan utökas och breddas. Det är också viktigt att utbildningen vid AMU-centra i länet anpassas till behoven av yrkesutbildad arbetskraft inom länets arbetsmarknadsregioner. Vi ser internutbildningen som ett sätt att möta tillfälligt minskade behov av arbetskraft. Möjligheterna till internutbildning bör liksom utbildningens innehåll utvecklas. Företagen bör göra en långsiktig beredskapsplan som kan sättas i verket vid tillfälliga nedgångar i sysselsättningen. Beredskapsarbetena är ett viktigt arbetsmarknadspolitiskt medel. Den snabbare utbyggnad av t. ex. olika serviceanläggningar som dessa insatser medverkar till får också långsiktiga regionalpolitiska effekter. Det är viktigt att staten i ställer tillräckliga resurser till förfogande. Kommunerna och spelar här en viktig roll. Det är därför väsentligt att en sysselsättningsplanering förverkligas. Insatser bör göras för att underlätta förde kommuner som på eget initiativ vill bedriva en mer aktiv sysselsättningsplanering. I en sådan planering bör ungdomarnas svårigheter att komma ut på arbetsmarknaden särskilt uppmärksammas. I stället för regeringens låtgåpolitik på det regionalpolitiska området kräver vi en kraftfull regionalpolitik, som inriktar samhällsinsatserna på områden där de bäst behövs, och som inte sprider ut förmåner generellt till företagarna. Regionalpolitiken måste med all kraft inriktas på en vidareutveckling av det existerande näringslivet och på att åstadkomma nyetableringar. Det finns, trots att industrin totalt sett inte expanderar, sysselsättningsmässigt expansiva industrigrenar. Konkurrensen om tillväxten och om möjliga nyetableringar är dock mycket hård. Regionalpolitiken måste därför tillhandahålla de medel som krävs för att kunna kanalisera tillväxten till de områden i landet där den bäst behövs. Det är nödvändigt att samhället har en hög beredskap och kan sätta in starkare styrmedel, om samrådet i lokaliseringspolitiska frågor inte skulle ge nödvändiga reultat. De krav på en strukturfond som framfördes i vår motion och som socialdemokratin nu åter för fram har växt i styrka genom den pågående intensiva strukturomvandlingen och regeringens oförmåga till planmässigt handlande. Den pågående strukturförändringen visar att det dynamiska inslaget i näringslivet är för litet och att beredskpen för ändrade marknadsförutsättningar är för låg. Vi saknar en kraftfull organisation som under samhällelig medverkan successivt och planmässigt kan tillhandahålla idéer och förslag om nya och marknadsanpassade produkter, som kan förnya näringslivet i områden som kan väntas bli utsatta för strukturförändringar eller som kan påskynda utvecklingen i områden som behöver industriell tillväxt. Vi anser därför att de förslag om en framtidsinriktad näringspolitik och förstärkta forsknings- och utvecklingsinsatser som lagts fram i socialdemokraternas partimotioner måste förverkligas. Med denna politik läggs grunden för en framgångsrik näringsutveckling, som kan föras vidare med särskilda regionala insatser för utveckling. Utredningar visar att inflytandet över de i verksamma företagen numera ofta ligger utanför länet. Den pågående strukturomvandlingen av den värmländska basindustrin kommer att minska detta inflytande ytterligare. Detta ökar osäkerheten bland de anställda och minskar möjligheterna för länsmyndigheterna och kommunerna att påverka utvecklingen. De regionalpoitiska insatserna i länet måste även inriktas på att påverka lokaliseringen av administrativa och utvecklande funktioner inom näringslivet. Differentieringen av det värmländska näringslivet måste förbättras för att det skall bli möjligt att också behålla de välutbildade ungdomarna i länet. Även för sådana insatser måste samhället skaffa sig medel. En kraftfull regionalpolitik för måste också innefatta statliga företagsetableringar. Det är vidare nödvändigt att möjligheterna för omlokalisering till av central statlig förvaltning också fortsättningsvis tas till vara. Statsmakternas regionalpolitiska ställningstaganden måste först och främst följas upp inom den offentliga sektorn, så att inte organisationsförändringar inom olika statliga myndigheter minskar de uppnådda effekterna. ser f. n. över formerna för det regionala stödet. Vi vill i detta sammanhang understryka vikten av att regionalpolitiken även i fortsättningen fåren inriktning som garanterar att huvudparten av insatserna riktas mot de områden där problemen är störst, dvs. Det är angeläget att speciella problem uppmärksammas, så att de kommande medlen kan bli till nytta även när det gäller att påverka bruksorternas utveckling. Sysselsättningsstödet, den särskilda offertprincipen och företagens möjligheter att av regionalpolitiska skäl använda investeringsfonderna får i dagens läge stor aktualitet för att påverka utvecklingen på bruksorterna och för insatser i särskilt drabbade kommuner i länet. De mindre och medelstora företagen spelar en avgörande roll för möjligheterna att åstadkomma en expansion och förnyelse inom näringslivet. För att underlätta dessa företags utveckling byggs nu regionala utvecklingsfonder upp med de nuvarande företagareföreningarna som bas. Det är enligt vår mening nödvändigt att problemen i de olika länen får vara avgörande vid Stora krav kommer att ställas på utvecklingsfonden i . Den bör därför redan från början få resurser som står i proportion till länets behov. Det regionala investmentbolag som byggs upp för / Bergslagen för att främja etableringen av nya företag måste få resurser som gör det möjligt för bolaget att kraftfullt engagera sig i de värmländska näringslivsproblemen. Det vore värdefullt om liknande möjligheter som de Norrlandsfonden erbjuder för att tillvarata och utveckla produktidéer också kunde erbjudas i . När det gäller att åstadkomma industriella nyetableringar visar erfarenheten att en viss reserv av industrilokaler är betydelsefull. En sådan lokalreserv underlättar också den befintliga industrins expansion. Systemet med industricentra bör i detta sammanhang kunna få stor betydelse. Detta tyder erfarenheterna från på. Vi anser att systemet med industricentra skyndsamt bör prövas i . liksom / Munkforsregionen och Filipstadsområdet bör i första hand kommma i fråga för sådana statliga insatser. Kommunernas möjligheter att själva hålla en beredskap i form av industrilokaler bör förbättras i . Stödet för byggandet av kommunala industrilokaler, främst inom det inre stödområdet, bör därför enligt vår mening kunna utgå även i de genom strukturomvandlingen utsatta orterna i länet. För att skapa flera arbetstillfällen i länet har en särskild Värmlandsdelegation inrättats. Den bör enligt vår mening ses som ett uttryck för att tillräckliga resurser saknas på regional nivå för att arbeta med sysselsättningsfrågorna. Det är nödvändigt att regeringen med all kraft stödjer delegtionens arbete. Vi anser det också vara viktigt att de länsorgan som arbetar med sysselsättnings- och näringslivsfrågorna garanteras sådana resurser och en sådan organisation att provisoriska lösningar inte skall behöva tillgripas. Ett konkret uttryck för regeringens bristande samordning på sysselsättningsområdet är att , som regionalt är ansvarig för utvecklingen i länet, har aviserat att den kan bli tvungen att friställa personal på grund av medelsbrist. arbetsuppgifter är på grund av läget i länet större . Tillgången på ett modernt kartmaterial spelar en viktig roll för möjligheterna att på ett riktigt sätt tillvarata länets naturtillgångar. Karteringen av beräknas ta avsevärd tid. Med tanke på den betydelse tillgången på ett riktigt kartunderlag har för utvecklingsarbetet i länet anser vi den nuvarande ambitionsnivån för låg. Karteringsarbetet bör därför påskyndas. Gruvverksamheten spelar en viktig roll för sysselsättningen i vissa delar av östra . Sysselsättningsläget inom gruvhanteringen är dock på grund av bl. a. bristande avsättningsmöjligheter akut. Enligt vår mening måste samhället aktivt medverka till att lösa de aktuella problemen. En förutsättning för gruvhanteringen i är att det även kommer att finnas en malmbaserad metallurgi i landet. Vi anser att den pågående övergången till enbart skrotbaserad metallurgi kan innebära risk för brist på insatsvaror och därmed för prishöjningar. Vi anser också att prospekteringen efter industriella och bergarter i Bergslagen bör påskyndas. Området är synnerligen mineralrikt. Förutsättningarna att finna brytvärda fyndigheter som kan ge nya arbetstillfällen bör därför vara goda. I vissa delar av länet har jord- och skogsbruket fortfarande en stor betydelse för sysselsättningen. Enligt vår uppfattning måste jordbruket i dessa delar av länet ur regionalpolitisk synvinkel ses som en nödvändig kompletterande sysselsättningskälla. Vi anser det därför nödvändigt att länets behov tillräckligt beaktas i det kommande förslaget om regionalpolitisk! Situationen inom skogsbruket är mycket besvärlig. Råvarutillgången minskar och antalet arbetstillfällen sjunker. föreligger stora brister när det gäller skogsvården. Vi anser därför att såväl skärpta krav när det gäller skogsvården som stimulansåtgärder är nödvändiga. Detta borde resultera i flera arbetstillfällen och i en ökad skogsproduktion. När det gäller skogsindustrins råvaruförsörjning är det angeläget att samhället får ett starkare inflytande över användningen av landets skogstillgångar. Som tidigare nämnts väntas takten i strukturomvandlingen inom den på skogsråvaran baserad industrin öka. Detta kan i vårt län få allvarliga konsekvenser i bl. a. , och kommuner. Det är redan aviserat att stora sysselsättningsminskningar kommer att ske i och kommuner. Även sågverken kommer att påverkas av strukturförändringarna. Detta kommer genom sågverkens betydelse för glesbygdssysselsättningen att innebära svåra problem. Vi anser det nödvändigt att regeringen som underlag för samordnade insatser för skogsindustrin tar initiativ till en regional utvärdering av skogsindustrins framtida utveckling. Turismen är ett betydelsefullt sysselsättningskomplement i . Statligt stöd bör därför utgå i länet för att utveckla verksamheten. I detta sammanhang bör observeras att övernattningsmöjligheterna är alltför begränsade och inte motsvarar de växande behoven. När det gäller att förbättra situationen i länets glesbygder bör de särskilda stödåtgärder som regeringen i budgetpropositionen föreslår i hög grad komma till del. Utbyggnadspolitik för den offentliga sektorn De framtida expansionsmöjligheterna inom den offentliga sektorn kan väntas fl en avgörande inverkan på den totala sysselsättningsutvecklingen. Enligt vår mening måste den regionalpolitiska planeringen utgöra basen för den planering som sker inom olika sektorer. Det är ett rättvisekrav att kommunerna och i kan expandera för att möta de stora behov som bl. a. den sneda åldersstrukturen ger upphov till. Vi hyser stor oro för kommunernas och möjligheter att klara den ekonomiska situationen mot bakgrunden av de stora anspråk som ställs på dem. Den nuvarande indelningen i skattekraftsgarantiområden missgynnar vårt län. Kommunalekonomiska utredningens nu framlagda förslag tycks också vara ogynnsamt när det gäller den garanti som föreslås för flera av de värmländska kommunerna. Det är enligt vår mening angeläget att det nya system som kommer att genomföras får en sådan utformning att det sammanfaller med samhällets regionalpolitiska strävanden. De långsiktigt avgörande faktorerna -1, ex. geografiskt läge och bebyggelsestruktur - måste fl väga tungt även i det nya systemet. Konkurrensen om sysselsättningstillfällena hårdnar alltmer. Det är därför viktigt att de sysselsättningssvaga kommunerna garanteras resurser som gör det möjligt för dem att genom en framsynt aktiv samhällsplanering skapa så attraktiva boendemiljöer och industriområden som möjligt. För att näringslivet skall kunna utvecklas och expandera är det nödvändigt med god tillgång på samhällsservice i form av t. ex. kommunikationer, transporter och utbildning. När det gäller kommunikationerna är det angeläget att ökade medel ställs till förfogande för vägbyggandet i länet. Vi vill i detta sammanhang framhålla, att en snabb utbyggnad av vägen Mossfallet-Rämmen skulle underlätta de värmländska stålorternas förbindelser med övriga orter i Bergslagen. Härigenom underlättas även den nödvändiga samordningen av specialstålföretagen. Vi anser det också angeläget att SJ inte försämrar sin service på ett sådant sätt att möjligheterna försvåras att uppnå den regionala utveckling som samhället med olika regionalpolitiska medel söker åstadkomma. För utvecklingen i spelar möjligheterna till sjötransporter stor roll. Vi beklagar att regeringen inte tillräckligt insett detta och jämställt insjöfarten i det nya systemet för sjöfartsavgifter med kustsjöfarten samt föreslagit avskrivning av det investerade kapitalet i . Dessa åtgärder är tillsammans med en utökning av transportstödet till att gälla även transporter på och enligt vår bedömning nödvändiga förbättringar för att underlätta expansionsmöjligheterna för näringslivet i länet. I den situationen länet befinner sig med stora krav på omstrukturering och produktförnyelse spelar utbildningsmöjligheterna en viktig roll.