mot · G1021122 · 1978-01-24 00:00:00 — om ett nordiskt arabvärldsinstitut I - inte minst i - finns en betydande kännedom om . Många svenska akademiker arbetar med forskningsprojekt om denna region. Länderurvalet omfattar , , , , , Jernen m. m. SIDA har delat ut stipendier, t. ex. för studier av massmedia i och kvinnofrågor i Jernen. Svenskar har gjort förstudier till en stor damm i och till ett naturhistoriskt museum i och har letat mineraler i . Skogshögskolan skall hjälpa med en skogl ig upprustning. Svenska entreprenadföretag har utfört och utför arbeten i , , , m. fl. Exemplen kan mångfaldigas, och går man in i förvaltningen blir de ännu fler. är ett av SIDA:s huvudmottagarländer. Insatsen är imponerande genom projektens mångfald och bredd. Men resultaten skulle kunna både förökas och fördjupas utan nämnvärt ökade kostnader. Forskare och administratörer som tar upp får till största delen genom eget initiativ och eget arbete skaffa sig de grundläggande kunskaper som behövs. Det finns en del litteratur om i svenska bibliotek, men beståndet är utspritt och svårt att överblicka. Främst saknas material från länderna i fråga, både regeringstryck och annat. En följd är att varje forskare (administratör, affärsman) gärna själv bygger upp det erforderliga referensbiblioteket. Sker detta med anslagspengar får dessa sämre effekt än nödvändigt. Emellanåt sker materialinsamlingen, och en stor del av forskningsinsatsen, i tämligen stor isolering från andra med kännedom om samma länder. Resultatet kan ändå bli imponerande, med väsentliga kunskapsområden kartlagda och personlig beläsenhet och insikter av stort värde. Dessa värden tas emellertid mera sällan till vara i , därför att ingen här har överblicken att inse vad de kan användas till. Det är beklagligt att så mycket värdefullt arbete läggs ner på forskning och studier kring utan överblick och samordning. Man behöver dels undvika dubbelarbete, dels utnyttja befintliga aktiva kunskaper hos svenska forskare och administratörer. De som arbetar med behöver ett gemensamt forum. Det finns i redan ett Afrikainstitutfi ) och ett (i ), som tillsammans geografiskt täcker . Men även om de gärna stödjer forskning om dessa länder, så har inte något av instituten någon större sakkunskap om regionen. Förhållandena i är så särpräglade,jämfört med t. ex. tropiska eller Syd- resp. , att ett särskilt nordiskt arabvärldsinstitut väl kan försvaras. Ett sådant institut kan få uppgifter som i stort sett motsvarar de befintliga institutens. Men därutöver kan det få stort värde för språklig utbildning och assistans. , i motsats till och , har ett gemensamt skriftspråk och modernt officiellt talspråk. Det är ett beklagligt faktum att man i knappast kan lära sig sådan arabiska som hjälper en administratör, en affärsman eller en forskare. Det de arabiska institutionerna vid svenska universitet lär ut är, något tillspetsat, att läsa och medeltida handskrifter. Men det flera människor behöver är att kunna lyssna till radionyheter, diskutera problem inom relativt begränsade specialområden och läsa modern utredningsprosa. Möjlighet att i lära sig dessa färdigheter borde med det snaraste skapas. Det kan ske inom ramen för ett arabvärldsinstitut i som även har forskningspolitiska funktioner. I samhällsdebatten har föreslagits ett institut i . De två förslagen är dock inte nödvändigtvis varandra uteslutande. Dock förefaller det som om ett institut i skulle kunna fylla en bredare funktion än ett i något arabland. Det kan erbjuda grundläggande utbildning till lägre kostnad än ett institut i utlandet. Det kan bli en kanal för att i samarbete med arabländerna utforma svenska forskningsinsatser i . I de olika funktionerna kan det dra nytta av de icke få araber som finns i . bör ta initiativ i lämpligt sammanhang till inrättandet av ett nordiskt arabvärldsinstitut. Mot bakgrund av ovanstående hemställer jag att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om svenskt initiativ till ett nordiskt arabvärldsinstitut.