mot · G102563 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. kommunisterna har under en följd av år motionerat om folkbibliotekens verksamhet. Kommunerna befinner sig i ett kärvt ekonomiskt läge, vilket på många håll lett till en omfattande social och kulturell nedrustning. Det har gällt såväl social service som teaterverksamhet och inte minst folkbiblioteken. har man från statsmakternas sida uttalat att folkbiblioteken skall utgöra den institutionella grunden för ett mer differentierat kulturutbud och ett alternativ till det kommersiella kulturlivet när det gäller att skapa aktivitet i närmiljö. Den nedskärning som förekommer inom det kommunala fältet drabbar i första hand de sämst ställda, de grupper i samhället som är beroende av att kunna utnyttja kollektiv service. som den kommersiella masskulturen har ökat mycket kraftigt i omfång har folkbibliotekens resurser på intet sätt kunnat motsvara de krav man kan ställa om de skall utgöra en motvikt mot denna skräpkultur. Detta strider mot de intentioner som en gång fastlades för kulturpolitiken och rimmar också illa med de uttalanden som gjorts av företrädare för de övriga partierna, där man uttryckt farhågor för vad som sker ute i kommunerna. Man är emellertid inte beredd att ta konsekvenserna av dessa uttalanden. De stora standardskillnaderna mellan de kommunala biblioteken kan avläsas bl. a. i variationerna mellan bokanslag. 1976 varierade bokanslaget per invånare mellan . och , en skillnad på 1 044 96. Sådana resursskillnader ger självklart utslag i användandet. I de bäst utvecklade kommunerna uppgår boklånen till mer än 17 volymer per invånare. I andra ändan av denna skala finns kommuner med så få som 2 lån per invånare och år. De nuvarande statliga bidragen till folkbiblioteken sägs syfta till en utjämning av dessa skillnader. Deras konstruktion med olika slags krav på kommunerna är emellertid sådan att man starkt kan ifrågasätta om de inte i stället bidrar till att permanenta och förstärka dessa skillnader. Sålunda är f. n. de allra sämst utvecklade kommunerna inte i stånd att söka statsbidrag. En bibliotekslag som garanterar en jämn kulturell standard såväl inom som mellan kommunerna skulle - förutsatt att tillräckliga statliga bidrag utgick härför - innebära ett alternativ till den kommersiella kulturen och att nya grupper fick tillgång till ett bra kulturutbud. En av de åtgärder som företagits inom folkbiblioteksområdet är startandet av biblioteksverksamhet på arbetsplatserna. Resurserna fördetta har emellertid varit mycket begränsade. Bokutlåning på arbetsplatserna förekommer enligt en av gjord undersökning på sammanlagt ca 190 företag i 70 kommuner. Önskemål om en sådan verksamhet föreligger dock i ett stort antal kommuner. I propositionen föreslås visserligen en ökning av anslagen, men denna är helt otillräcklig. har tvingats avslå många ansökningar från kommunerna. 1 propositionen hänvisas till att man kan överföra resurser från en kommun till en annan. Att i det läge kommunerna befinner sig hävda att anslagen kan omfördelas innebär ytterligare en nedrustning inom det kulturella området och ett avbräck för den politik, som innebären utvidgning av en av de verksamheter som enligt fackföreningsrörelsen varit ett klart framsteg för att nå ut till nya grupper med biblioteksverksamheten. I stället börén rad nya kommuner omfattas av detta stöd, och stödet bör därtill byggas ut. Med stöd av det anförda föreslås 1. att hos regeringen begära förslag till en lag om normer för folkbibliotekens verksamhet, varvid bör beaktas a) att normerna kontinuerligt ses över av lämplig central myndighet, förslagsvis , b) att statsbidrag bör utgå till kommunerna för denna verksamhet, 2. att under 9:e huvudtiteln : Bidrag till folkbibliotek anvisa ytterligare . för biblioteksverksamhet på arbetsplatser. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)