ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021000 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om skifte av dödsbo Nuvarande ordning när det gäller beskattning av dödsbon innebär att dessa kan behållas oskiftade efter dödsfallet. Dödsbon som därefter har en skattepliktig förmögenhet överstigande . eller en taxerad inkomst om . tillämpar därefter reglerna för handelsbolag. Syftet med dessa regler är att åstadkomma ett från samhällets synpunkt angeläget skiftande av dödsbon . Men reglerna ger möjlighet att bedriva en rörelse i form av dödsbo . Det synes allt vanligare att verksamhet numera drivs i form av dödsbo, ibland genom flera generationer. Vi vill för vår del understryka nödvändigheten av att det finns en möjlighet att i mindre omfattning behålla dödsbon . Detta kan t. ex. motiveras av en möjlighet för minderåriga barn till den döde att ta över verksamheten. Vi finner det emellertid orimligt att detta synsätt skall kunna tillämpas också på generationerna därefter. Principen borde vara att alla dödsbon skall skiftas inom rimlig tid och i varje fall före nästa generationsskifte. När det t. ex. gällerjord- och skogsbruksfastigheter vill vi understryka att den av oss skisserade riktlinjen väl stämmer överens med den numera av allt fler omfattade principen om ett samband mellan ägare och brukare. Det kan inte vara rimligt att, som sker i vissa fall, människor utan varje kontakt med eller aktivt intresse i ett jordbruk genom dödsboet är delägare. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om avveckling av dödsbo i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G1021001 · 1978-01-24 00:00:00 — 1977/78 1001-1007 om en presumtionsregel vid förfarandepatent En uppfinnare som fått patent på en metod eller ett förfarande för framställning av viss produkt (s. k. förfarandepatent) har ofta svårt att skydda den ensamrätt till framställningsförfarandet som innehavet av patentet ger honom. Om ett företag utan att ha fått licens av patenhavaren börjar framställa och saluföra samma produkter och patenthavaren därför väcker talan om patentintrång, är det inte ovanligt att det instämda företaget hävdar att företaget tillverkat produkten med ett annat förfarande än det som är patentskyddat. Vilket förfarande man använt nekar man dock att redogöra för under hänvisning till att man inte vill röja fabrikations- eller affärshemlighet. 1 sådana lägen har patenthavaren mycket svårt att styrka att företaget gjort sig skyldigt till patentintrång. Dessa svårigheter skulle kunna undanröjas med en särskild presumtionsregel av innehåll att vid intrång i patent, som avser förfarande för framställning av visst nytt ämne, sådant ämne anses ha framställts genom det patentskyddade förfarandet, om ej annat visas. Detta innebär att ett företag som startar tillverkning av en ny produkt, för vilken annan har patent på ett framställningsförfarande, skall anses tillverka produkten enligt det patenterade förfarandet till dess företaget bevisat motsatsen. En sådan presumtionsregel fanns tidigare men togs bort - trots att flera remissinstanser, däribland patentverket, avstyrkte detta - vid reform av patentlagstiftningen. Slopandet av presumtionsregeln har emellertid visat sig vara olyckligt och den bör därför åter införas. Det kan anmärkas att den nya marknadspatentkonventionen innehåller en liknande presumtionsregel (artikel 75). Med hänsyn härtill är det sannolikt att kommer att anta motsvarande presumtionsregel. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag till införande i patentlagen av en presumtionsregel vid förfarandepatent. 1 1977/78.
mot · G1021002 · 1978-01-25 00:00:00 — om förutsättningarna för likvidation av aktiebolag I 13 kap. 4 § aktiebolagslagen anges förutsättningarna för att rätten skall förordna att bolag skall träda i likvidation. Enligt paragrafens andra stycke skall beslut om likvidation inte meddelas om det under ärendets handläggning i tingsrätten styrks att likvidationsgrunden upphört. Mål i hovrätt om likvidation på grund av utebliven årsredovisning är inte ovanliga. 1 några sådana fall har det hänt att bolaget uteblivit från förhandlingen i tingsrätten, i tro att ärendet varit ur världen genom att årsredovisning getts in till patentverket mellan patentverkets anmälan till tingsrätten och dagen för förhandlingen där. brukar i liknande fall återkalla sin anmälan, men det sker . Tingsrätten, som inte har känt till att redovisning ingetts, har då beslutat om likvidation. När det sedan i hovrätten har blivit klart att grund för likvidationsbeslutet i verkligheten saknats har hovrätten på grund av lagtext och klar praxis (H 1975 s. 69) haft att fastställa tingsrättens beslut. Detta är otillfredsställande. Den part som i högre instans lyckats påvisa att överklagat beslut i verkligheten varit materiellt ogrundat finner det obegripligt att överinstansen inte kan rätta till saken. En likvidation är inte bara en juridisk formalitet. Den innebär att bolaget i fråga upphör att finnas till och att den rörelse som bolaget driver drabbas av ett avbrott i sina rättsliga relationer. Det är också känt att livskraftiga småföretag genom dessa avgöranden har fått betydande svårigheter. Åberopande det anförda hemställs att beslutar om den ändringen i 13 kap. 4 § aktiebolagslagen, att beslut om likvidation ej skall meddelas, om det under ärendets handläggning i domstol styrkes att likvidationsgrunden upphört.
mot · G1021007 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förmyndares redovisning av förmynderskap Enligt bestämmelser 16 kap. 5 § skall förmyndare före avge årsräkning för varje förvaltat förmynderskap. De allra flesta förmyndare har behov av att vid upprättande av årsräkning ta kontakt med överförmyndaren för samråd och upplysningar. Detta innebär att överförmyndarens arbetsuppgifter får en omfattning som inte kan med den personal som i övrigt kan svara för arbetet . Extra personal måste anlitas, något som är svårt med tanke på behovet av utbildning till denna personal. Det måste vara möjligt att lägga om redovisningstiderna för förmyndare så, att förmynderskap skall redovisas vid ingången av det kvartal som följer efter uppdragets erhållande. På detta sätt skulle överförmyndares men också förmyndares arbete kunna spridas jämnare . Med anledning av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av gällande förmynderskaps lagstiftning i syfte att bl. a. förändra nuvarande redovisningsperioder. () () () () ()
mot · G1021009 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om förbättrad ställning för arrendatorer Arrendatorerna, företrädesvis de små arrendatorerna, drabbas i ökande grad av en rad problem. Stora markägare som kyrkan, domänverket och fideikommissen gör sig övervinster genom ofta chockartade höjningar av arrendeavgifterna. I ökande grad har arrendatorerna själva fått göra upprustningar, som inte sällan därefter använts som skäl för stegringar av arrendeavgifterna. I åtskilliga fall har detta medfört att arrendatorer drivits från sina arrenden, som de nedlagt arbete och kostnader på. Dessa tendenser har skapat ökad rättsosäkerhet och även hindrat dem som, utan att vara förmögna, hyst sådant intresse för lantbruk att de önskat arrendera mark för brukning. Problemen har också tenderat att bli mer utbredda genom att jordbruksarrenden blivit relativt sett vanligare och genom att andra typer av arrenden -1, ex. småarrenden för fritidsändamål - blivit vanligare. Reformer för att förbättra arrendatoremas ställning är starkt motiverade. Arrendeavgifterna bör av samhället regleras och knytas till någon form av bruksvärdesprincip. Förbättringar utförda av arrendatorn bör i princip alltid ersättas eller tillgodoräknas denne. Besittningsskydd bör införas. Hittillsvarande utredningsarbete och tidigare riksdagsbehandling har inte resulterat i någonting. Det är därför skäl att nu äntligen gör något åt arrendatoremas situation. att hos regeringen begär följande åtgärder för att förbättra arrendatoremas ställning: 1. införande av ett system för priskontroll av arrenden som även möjliggör sänkning av arrenden, vilka efter 1970 stegrats oproportionerligt, 2. förslag till lagändring med syfte att garantera arrendatorn rätt till sådan värdeökning, som uppkommer på grund av egna insatser, 3. förslag till lag om besittningsskydd under arrendatorns livstid, 4. förslag till lag som möjliggör för arrendator på statlig mark och under fideikommiss att alltid kunna överklaga markägarens beslut till regeringen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G1021010 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om gemensam vårdnad av barn beslöt att ogifta och frånskilda föräldrar skulle kunna få gemensam rättslig vårdnad om sina barn. Lagstiftarens avsikt varatt förbättra barnens situation, skapa jämställdhet mellan ogifta samboende föräldrar och mellan föräldrar i olika samlevnadsformer samt att - till fördel främst för barnen - avdramatisera skilsmässor och undvika onödiga rättstvister. Dessa lagstiftarens avsikter saboteras öppet och medvetet ute i förvaltningen. På socialförvaltningarna avråder och hindrar tjänstemän rådsökande föräldrar att begagna möjligheten till gemensam vårdnad. Systematiska förfrågningar på familjerådgivningsbyråer ger vid handen att de nästan undantagslöst inger den frågande en negativ inställning till de nya lagliga möjligheterna. Tjänstemän på allmänna advokatbyråer hindrar klienter att ingå överenskommelse om gemensam vårdnad och skapar därmed onödiga processer i fall där försoning och överenskommelse i godo varit möjlig. Det utgör en rättsskandal att ett dylikt utbrett och uppenbart systematiskt sabotage kan fortgå. Byråkratin åsidosätter lagstiftarens beslut. Detta oefterrättlighetstillstånd måste åtgärdas. att hos regeringen begär åtgärder för att garantera att beslut om gemensam vårdnad icke motarbetas utan förs ut i praktiken på ett sätt som stämmer med vad i beslut och uttalande avsett. (vpk) (vpk)
mot · G1021011 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om barns rätt till umgänge med icke vårdnadshavande förälder uttalade enhälligt att i fall där föräldrar ej sammanbodde och där vårdnaden ankom på den ene av dem barnets rätt till god kontakt med den andre föräldern var av stor betydelse. uttalade också (LU 1973:20) att samhället icke kunde tolerera att umgängesrätten försvårades och att ett dylikt försvårande från en rättslig vårdnadshavare kunde vara ett skäl att ompröva vårdnaden. har alltså med all tydlighet understrukit det viktiga i att umgängesrätten fungerar väl. Sabotage och medvetet försvårande av umgänge är tyvärr en vanlig företeelse. Rättelse uppnås sällan. Barnet och den umgängesberättigade föräldern får som regel inget stöd från socialmyndigheterna. Berättigade klagomål och krav på rättelse förhalas eller felbehandlas ofta. Det finns exempel på att umgängesberättigad vunnit gehör i alla instanser men att umgänget ändå inte kommit till stånd. Tröghet, byråkratism och oförståelse inför umgängesrättens betydelse gör att sabotage mot densamma i regel kan genomföras med framgång. Detta rättstillstånd står i strid med lagstiftarnas beslut och klara avsikter. Det bör följaktligen skyndsamt rättas till. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att effektivt skydda barns rätt till umgänge med icke vårdnadshavande förälder. (vpk) (vpk)
mot · G1021012 · 1978-01-25 00:00:00 — av om omhändertagande av barn I motionen 1967:805 framförde jag en rad förslag när det gäller omhändertagande av barn och begärde att dessa förslag skulle bli föremål för utredning. I motionen påtalade jag bl. a. att ej behöver ta hänsyn till barnets önskemål, såvida barnet ej är . I motionen skrev jag vidare: Det synes därför lämpligt att berörda bestämmelser i barnavårdslagen ändras så att ifrågavarande barn alltid skall beredas tillfälle att yttra sig om barnet uppnått sådan ålder att han eller hon kan antagas förstå vad saken gäller, samt att vid ärendets behandling därvid tar största möjliga hänsyn till barnets önskemål. I andra lagutskottets av godkända utlåtande nr 51 begärdes att de frågor som tagits upp i motionen borde bli föremål för utredning och att detta borde ske utan tidsutdräkt. Det är nu detta skrevs. Utredningar kommer och går men är denna fråga på utredningsstadiet. Detta pågår år , medan värnlösa barn jagas som djur av barnavårdsnämnder och polis för att förpassas till ett hem, där de inte vill vara, och dit de med den lilla kraft de har värjer sig mot att komma. Det måste bli ett snabbt slut på denna barnmisshandel. Många tvångshämtningar har säkert satt outplånliga spår hos barnen. Därför måste frågan om barnens rätt att komma till tals avgöras snabbt. Vid alla frågor om omplacering av barn måste barnets önskemål bli det tyngst vägande, när beslut skall fattas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att hos regeringen anhåller om att möjligt föreläggs förslag till lagstiftning som innebär att eller annan myndighet alltid är skyldig att ta hänsyn till barnets vilja när fråga är om omplacering till annat hem.
mot · G1021014 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om spridning av litteratur i Som ett slutet välde ligger och dess satellitstater i öster. Inom denna för oss delvis okända värld lever miljoner människor som bekänner sig till . Vi vet trots otillgängligheten att de kanske lider mest av frånvaron av litteratur. Inte ens säljes fritt i landet. Någon framställning av biblar sker icke, och genom import får inte säljas i landet. Från de kristna i med satellitstater kommer till oss ofta begäran om hjälp att komma över litteratur, skrifter och biblar. Vi känner till att försök att infora kristna böcker i sker och att de sovjetiska myndigheterna fängslat personer som medfört otillåten litteratur vid inresa. De har anklagats för mot fientlig verksamhet. Det är nödvändigt att regeringar och parlament i den fria världen förbundna i FN och enskilt - gör ansträngningar för att öppna gränser till SSSR för och annan litteratur som de många kristna där behöver. Den har här en angelägen uppgift. Vi vet att inte är oberört av kritiken utifrån och av åtgärder av det slag som - t. ex. med hänvisning till konventionerna om de mänskliga rättigheterna-åsyftar trosoch tankefrihet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att regeringen upptar överläggningar med för att öppna dess gränser för litteratur. () ()
mot · G1021015 · 1978-01-25 00:00:00 — håller på att utvecklas till en allt viktigare ekonomisk samarbetspartner för . Handelsförbindelserna har ökat, när det gäller såväl import som export. 1975 importerade för 2 från arabförbundets 21 medlemsstater, 1976 var siffran 2 . Exporten uppgick till 3 , 1976 till 3 . Enligt de preliminära siffrorna fortsätter ökningen för de flesta länder. Inte minst den svenska exporten ökar betydligt till länder som (+ t. o. m. ), (+ t. o. m. ) och (+ t. o. m. ). Också de direkta svenska investeringarna ökar, inte minst inom byggbranschen. Denna utveckling är i och för sig naturlig mot bakgrund av arabländernas stora utvecklingsbehov och kulturella och, genom oljeinkomsterna, ekonomiska utvecklingspotential. I flera länder har också det ökande hoppet om fred efter årtionden av krigstillstånd utlöst en intensiv utvecklingsverksamhet, inte minst i . Mycket tyder på att åtskilliga år framöver i ökande grad kommer att utgöra ett dynamiskt inslag i världsekonomin. Därför är det angeläget att strävar efter att upprätthålla så goda förbindelser som möjligt med arabländerna. Ett sätt är utbyte av officiella besök. Ett visst besöksutbyte förekommer på regeringsnivå. Således har utrikesministern och biträdande socialministern besökt , handelsministern och utbildningsministern . har mottagit ministerbesök från , , och . Däremot har besök på statschefs- eller statsministernivå förekommit ytterst sparsamt. Ett flertal har förvisso samhällssystem som markant skiljer sig från det svenska. Så är också i viss mån fallet med folkrikaste och politiskt och kulturellt ledande nation, . Men genomförs i en politisk liberalisering som är av stort intresse. Den egyptiska ledningen har också klart tagit ställning för en fredlig lösning av . Mot den bakgrunden talar starka skäl för att tar initiativ till officiellt besöksutbyte med på högsta möjliga nivå. Med hänvisning till ovanstående hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökat besöksutbyte med .
mot · G1021016 · 1978-01-25 00:00:00 — om erkännande av Demokratiska republiken , m. m. var en portugisisk koloni . Under , då ön stod under en brutal japansk ockupation, bedrev befolkningen i en effektiv gerillakrigföring i samarbete med australiska kommandotrupper. I samband med militärrevolten i började den koloniala regimen i bryta samman. Då hade redan Fretilin (Den revolutionära fronten för ett oberoende ) hunnit verka och fått ett starkt stöd i befolkningen. utropades Demokratiska republiken . inledde fascistregim en invasion av Dili, Öst-Timors huvudstad, och Baucau, dess andra större stad. Det finns nu otaliga vittnesbörd om de massakrer de indonesiska trupperna iscensatte i . Enligt de senaste uppgifterna beräknas omkring 100 000 östtimoreser ha dödats, dvs. av hela landets befolkning. Men det motstånd som Fretilin och dess väpnade styrkor genomfort har varit dyrbart också för invasions- och ockupationstrupperna. Oberoende källor har uppskattat deras förluster i stupade till 15 000. Och motståndet har varit framgångsrikt - enligt de senaste uppgifterna håller Fretilin av landets område. Också befolkningen i , som sedan den holländska kolonialmakten bröt samman varit en indonesisk koloni, reser sig mot förtryckarna. Vi anser det angeläget att framhålla FN:s generalförsamlings resolutioner 3485 och 31/53 samt FN:s säkerhetsråds resolutioner 384 samt 389 . Alla dessa resolutioner kräver ett bortdragande utan dröjsmål av Republiken väpnade styrkor från och tillbakavisar den indonesiska regimens krav på integration av med . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hemställa att regeringen 1. framför förslag i FN att FN:s sanktionssystem enligt FNstadgan träder i funktion mot om den indonesiska regeringen inte ofördröjligen efterkommer FN-resolutionerna och drar bort sina ockupationstrupper från , 2. erkänner Demokratiska republiken . (apk) (apk)
mot · G1021017 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om Cypernproblemet Vad som i dagligt tal kallas Cypernproblemet har inte sina rötter på . Om man bortser från de numerärt betydelselösa fascistiska terrororganisationerna, den grekcypriotiska Eoka-B och den turkcypriotiska T.M.T. (som båda, inom parentes sagt, mördat minst lika systematiskt på den egna etniska sidan som på den andra), har grekcyprioter och turkcyprioter levt fredligt och vänskapligt sida vid sida sedan urminnes tider. Det är NATO-makterna, särskilt och , som skapat den tragiska situation som befinner sig i . De stora på är en del av det s. k. Cypernproblemet. Den andra delen utgörs av den turkiska ockupationen av norra delen av ön, av landets yta, inklusive de tidigare blomstrande turiststäderna och . När turkiska trupper invaderade landet dödades ett stort antal cyprioter, 200 000 grekcyprioter fördrevs från det ockuperade området och lever alltjämt som flyktingar i sitt eget land, 2 000 cyprioter är försvunna, av vilka man säkert vet att många befann sig i livet och bortfördes till , men både den reaktionära Demirelregeringen och s. k. socialdemokratiska regering har hårdnackat vägrat lämna några som helst upplysningar om deras öde. Den turkiske marionetten har på sina uppdragsgivares vägnar utropat en egen republik, Turkish of , på det ockuperade området, där minst 30 000 turkiska soldater hjälper honom att upprätthålla ordningen och terrorn. Trots upprepade resolutioner av och säkerhetsråd om tillbakadragande av de turkiska trupperna och återupprättande av Republiken enhet och territoriella integritet har ockupationen fortsatt och utgör ett ständigt hot även mot den övriga delen av . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar anmoda regeringen 1. att i kraftfullt stödja kraven på att FNresolutionema om Cypem genomförs i praktiken och att det cypriotiska folkets kamp för oberoende, suveränitet, territoriell integritet, alliansfrihet och demilitarisering av Cypem leder till framgång, 2. att i och andra internationella organ vidta åtgärder för att stoppa den turkiska regeringens flagranta kränkningar av de mänskliga rättigheterna på Republiken område, 3. att stödja kravet på sammankallandet av en internationell konferens om , ev. inom ramen för , 4. att verksamt bidra till att skapa klarhet om de 2 000 saknade personernas öde, 5. att - tillsammans med andra staters delegationer - kräva att FN:s sanktionssystem utan dröjsmål träder i funktion enligt om fortsätter att vägra att genomföra FN-resolutionema, 6. att inte godkänner pass eller andra handlingar utfärdade av den så kallade Turkish of och verkar för att alla FN-stater förfar på samma sätt.
mot · G1021018 · 1978-01-24 00:00:00 — 2. att beslutar hemställa att regeringen verkar för en snabb internationell utredning om möjligheterna att ställa om rustningsindustrin för civil och samhällsnyttig produktion och använda vad som kan inbesparas genom nedrustning för utvecklingsländernas behov, 3. att beslutar att under punkten E 3. (Information om mellanfolkligt samarbete och utrikespolitiska frågor) anslå till a) , b) Svenska sektionen av för fred och frihet , c) , d) Utrikespolitiska föreningarnas , e) Svenska fredskommittén , 0 fredsråd , g) , 4. att beslutar hemställa att regeringen framlägger förslag om att belopp likvärdiga med dem som anslås till information om utvecklingssamarbete utgår till frivilligorganisationemas information om nedrustnings- och FN-frågor.
mot · G1021019 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. Indianerna är i en utsatt position på hela den amerikanska kontinenten. Ända sedan tid och under efterföljande kolonisering har indianfolken förföljts i samband med européernas jakt på guld och andra rikedomar. De högtstående kulturer som fanns vid tiden för européernas ankomst ödelädes grymt. Förtryck, förföljelser och utrotning har följt . Indianerna, som är ursprungliga befolkning, har förvisats till reservat och till avlägsna trakter. I förvisades indianerna tidigt till otillgängliga reservat där livsbetingelserna är svåra och där invånarna drabbas av sjukdomar, svält, alkoholism och andra sociala problem. Kort sagt förvägras indianerna de mest grundläggande mänskliga rättigheter. I har indianerna i de flesta länder trängts tillbaka till bergsoch djungelområden och andra isolerade trakter. Många olika indianstammar lever i Amazonasdjungeln. Bamadödligheten ligger på , ofta beroende på brister i hygien och näringstillförsel. har våra sjukdomar nått ut till dessa trakter, där folken inte har någon naturlig motståndskraft mot de för dem främmande sjukdomarna. Hur är vår svenska inställning till indianerna? I ungdomens indianböcker och i många filmer, kioskböcker och inte minst serietidningar präglas attityderna av att det är närmast en merit att döda indianer. Saklig information om förhållanden och orsaker till indianernas oerhört besvärliga situation är sällsynt förekommande. Vi måste alla ta ansvar för att indianerna behandlas som människor och ges de grundläggande mänskliga rättigheter som slagit fast. Indianfolken måste ges möjlighet att bevara sin kultur och livsform, som de måste få del av hälsovård, utbildning och andra samhälleliga rättigheter. Många av de latinamerikanska länderna har auktoritära regimer, som har en uttalad eller outtalad avsikt att förtrycka indianerna. Enligt uppgift mördades 80 000 indianer enbart i . Det krävs starka internationella påtryckningar och internationellt engagemang för att stödja urbefolkningen. Olika FN-organ och andra internationella organisationer kan göra viktiga insatser. Det är också angeläget att vi stöder olika hjälpprojekt. Amazonassjukhuset, exempelvis, drivs till stor del med svenska pengar genom SIDA och olika insamlingsaktioner och gör ett mycket betydande arbete för att hjälpa indianbefolkningen. Barfotaläkare utbildas vid sjukhuset, och de gör därefter en viktig hälsovårdsinsats i byarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att i FN aktualiserar och aktivt arbetar för indianernas situation i både Nord- och . (c) ()