mot · G1021156 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. genomför () på uppdrag av ärligen återkommande undersökningar av levnadsförhållandena. Undersökningarna omfattade levnadsnivåkomponenterna hälsa, sysselsättning, boende, utbildning och ekonomi. Uppgifterna har i huvudsak insamlats i form av personliga intervjuer med ett urval av befolkning i åldrarna . undersökning baseras på ca 5 000 intervjuer. Rapport nr 4. Utbildning och studiedeltagande från SCB:s undersökning av levnadsförhållanden (), blev färdig 1976 och visar en del synnerligen intressanta förhållanden. Av rapporten framgår bl. att i åldrarna har någon eftergymnasial utbildning mot i åldrarna , att kvinnorna har något lägre utbildning än männen, arrökande utbildningsmöjligheter i större utsträckning nyttjats av personer med högutbildade föräldrar, att vuxenutbildningen främst når de redan högutbildade, att sambandet mellan utbildningsnivå och yrkets kvalifikationsgrad samt inkomst är mycket påtagligt, att andelen arbetslösa är lägre bland dem med eftergymnasial utbildning än i övriga utbildningsgrupper, att bostadsortens storlek och geografiska läge starkt påverkar möjligheterna till utbildning (landsbygdspersoner har lägre utbildning än personer i städer - även i åldrarna ! Det är tydligt att samhällets alla insatser på utbildningsområdet inte haft den sociala utjämningseffekt som man hoppats på. Ytterligare insatser är alltså nödvändiga, särskilt inom vuxenutbildningen. SVUX och FÖVUX liksom andra utredningar och FoU-arbete på området har redan visat på vägar till bättre spridning av utbildningsresurserna. Takten bestäms av tillgången på pengar inte bara hos statliga myndigheter utan också hos kommunala. Kravet på en likartad utbildningsnivå oavsett i vilken kommun utbildningen sker (krav i ) måste betyda att staten hjälper till att stödja ekonomiskt svaga kommuner. Skälet till att personer som växt upp på landsbygden har en sämre utbildning än de som växt upp i städer kan bl. vara att små landskommuner haft ekonomiska svårigheter att tillfredsställande ordna sin utbildning. Dessa bekymmer får icke kvarstå i då satsningen måste inriktas på vuxenutbildningen. Det finns alltså all anledning att på olika områden ge den kommunala vuxenutbildningen samma ekonomiska fördelar som och gymnasieskolan. Av budgetpropositionen framgår att så inte sker. Lokaler och utrustning. Även om det är troligt att det i stora kommuner finns skollokaler dimensionerade också för vuxenutbildningens behov, får man inte blunda för att vissa kommuner och speciellt mindre sådana i glesbygd inte har denna tänkta reserv. Vuxenutbildningen kommer alltså i likhet med specialundervisning tidigare att hänvisas till provisoriska lokaler med dålig eller ingen utrustning. SCB:s Rapport 4 visar ju också att vissa regionala skillnader förekommer i vuxenutbildningen. / den norra glesbygden samt i mindre kommuner är deltagandet för männens del lägre än i övriga regioner. I årets budgetproposition har statsbidragsreglerna snarare försämrats än förbättrats. Någon ändring gällande statsbidrag till lokaler och utrustning föreslås inte. Däremot föreslås att statsbidraget för intagning m. m. av elever i K.OMVUX tas bort. Kommunerna har ingalunda förvarnats om detta. Åtgärden kommer följaktligen att innebära att kommunerna får ännu sämre möjligheter att vrida rätt de skevheter i utbildningen som SCB:s rapport pekat på! Rekryteringen underlättas inte av statens njugghet. Tyvärr ser det också ut som specialundervisningen inom vuxenutbildningen skulle råka ut för samma diskriminering beträffande skolledningens poängsättning som tidigare gällde för invandrarundervisning och samordnad specialundervisning i . Ar det nödvändigt att spara på småsummor för att det gäller utbildning av de sämst utrustade i landet? I fjolårets budgetproposition (s. 408) vägrade föredraganden att bifalla SÖ:s förslag om att poängen för s. k. grundläggande undervisning för vuxna (grundundervisning/alfabetiseringsundervisning)skulle inräknas i skolenhetens poängunderlag. (Den kan för vissa skolenheter faktiskt utgöra av den totala verksamheten.) En likartad motion (1976/77:1152) avslogs då av med följande motivering (UbU 1977/78:10): Då frågan nu är under prövning inom föreslår utskottet att avslår motion 1976/77:1152 såvitt den gäller poängsättning av grundutbildning för vuxna. Den prövning som UbU hänvisar till har inte givit det resultat som utskottet förmodligen förväntade. Åter diskrimineras denna typ av specialundervisning, trots att SÖ åter aktualiserat frågan. Vid behandlingen i kammaren av motionen förutsattes att UbU hade vissa förhandsbesked om den pågående prövningen i och därför inväntade budgetpropositionen /79.1 tron att så var fallet, när denna avslagsmotivering användes, ställdes heller inget yrkande från motionärernas sida. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar hos regeringen begära sådana statsbidragsregler att kvarblivande diskriminering av vuxenutbildningen i förhållande till ungdomsskolan elimineras i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att beslutar uttala att poäng för s. k. grundläggande undervisning för vuxna (grundundervisning/alfabetiseringsundervisning) inräknas i skolenhetens poängunderlag. () ()