mot · G102810 · 1978-01-24 00:00:00 — av och i om åtgärder för ett differentierat näringsliv i Järn- och stålindustrin har historiskt haft avgörande betydelse för utvecklingen av tätorterna och samhällsbildningen i . Det gäller i speciellt hög grad den - . Detta historiska beroende gör sig fortfarande i mycket hög grad gällande och är starkt uttalat i och kommuner. Järn- och stålindustrin svarar där för omkring hälften av totalsysselsättningen och nästan hela industrisysselsättningen. Sysselsättningen inom andra näringar bygger ytterst nästan helt på delunderlag som skapats av basindustrierna. Tabell 1 Sysselsättningen inom järn- och stålindustrin enligt folk- och bostadsräkning Antal förvärvsarbetande (16-w) totalt Antal förvärvsarbetande (16-w) inom industrin Antal förvärvsarbetande (16-w) inom järn- och stål Järn och stål i procent av totalsysselsättningen Järn och stål i procent av industri sysselsättningen kommun har ingen egen järn- och stålhantering. Sysselsättningen i kommunen är ändå i hög grad knuten till de stora stålföretagen. i är i praktiken den största arbetsplatsen för befolkningen i kommun. Det är svårt för de enskilda kommunerna att göra beräkningar över vilka spridningseffekter som förekommer kring basindustrierna. En grov kalkyl kan emellertid göras för länsdelen som helhet enligt tabell 2. kommun kommun kommun kommun 86 911 43 143 14 456 6 410 150 920 38 697 18 373 6 10 488 9 501 3 579 891 24 459 871 7 624 3 232 199 11 926 2,3 41,5 53,6 7,9 18,2 8.3 80,2 90,3 22,3 48,8 Tabell 2 Beräkning av järn- och stålindustrins betydelse för 1975 Antal invånare 150 920 Antal förvärvsarbetande (16-w tim) Antal förvärvsarbetande (16-w tim) inom stålindustrin 11 926 I 96 av totala antalet förvärvsarbetande 18,2 96 Direkt + indirekt sysselsatta via järn och stål ca 24 000 I 96 av totala antalet förvärvsarbetande ca 37 96 Antal invånare som är beroende av järn- och stålindustrin ca 60 000 I 96 av totala antalet invånare ca 40 96 Järn- och stålindustrin svarar alltså direkt för av totalsysselsättningen i länsdelen om man tar med spridningseffektern.Totalt är ca 60 000 personer i beroende av näringen för sin försörjning. Näringslivet i dessa bruksorter har en besvärande snedstruktur. Den tunga tillverkningsindustri det här är fråga om ställer proportionsvis stora anspråk på manlig arbetskraft. Under tidigare högkonjunktur har de dominerande företagen i såväl som gjort lovvärda och förhållandevis lyckade ansträngningar att öka andelen kvinnliga anställda inom produktionen. För de båda kommunerna har detta varit av stor betydelse emedan bristen på sysselsättning för kvinnor är ett stort problem. Under rådande lågkonjunkturläge har problemet förvärrats inte bara för kvinnorna utan även i hög grad för ungdomen. Av prognoser , som utarbetats av de båda företagen i och , framgår att någon förbättring i sysselsättningen ej kan väntas. Möjligheterna för kvinnor och ungdom att erhålla sysselsättning kommer därmed att ytterligare försvåras. Det är därför av största vikt att en utökning av arbetsmarknaden sker på dessa orter. För att ett samhälle skall kunna fungera friktionsfritt behövs ett allsidigt näringsliv. En blandning av olika arbetsuppgifter är därför eftersträvansvärd. Lätta och tunga arbeten, praktiska och teoretiska, tekniska och administrativa bör ingå i lagom blandning, inte bara för att ge sysselsättning åt alla kvinnor som män - utan därför att hela det samhälleliga klimatet mår bra av det. Inom och kommuner fanns i åldrarna och med en sysselsättningsgrad och mer fö 1 j and e förvärvs fre kvens 1975: Enbart i skulle behövas ytterligare 1 100-1 200 fler kvinnor i förvärvslivet. Detta förhållande kommer att förvärras om inte särskilda åtgärder vidtas. Vi vet att det fanns en strävan från den föregående regeringens sida att genom lämpliga åtgärder inom ramen för bl. a. industri- och regionalpolitiken söka åstadkomma en ökning av antalet sysselsättningstillfällen och en ökad differentiering av näringslivet. Den utlokalisering av statlig verksamhet som kommit länet till godo har naturligtvis varit ett led i att förbättra sysselsättnings- och näringslivsstrukturen. Men snedstrukturen på bruksorterna är så markerad att fortsatta kraftiga åtgärder bör vidtas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening uttalar att regeringen vid företags nyetablering eller utlokalisering medverkar till att en differentiering av näringslivet på bruksorterna i åstadkommes. () ()