mot · G1021098 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. Arbetsmiljön förändras snabbt. Även om förändringen ej sällan innebär förbättringar genom att miljörisker och obehag elimineras eller begränsas måste konstateras att nya metoder och produkter ofta medför att nya hälsorisker uppstår. Inte minst måste de psykiska påfrestningarna i det moderna arbetslivet uppmärksammas. Anpassningen av arbetsmiljön till individen framstår därför som ett väsentligt mål för såväl arbetsgivaren som den anställde. Företagshälsovården har därvid fått en mycket viktig funktion att fylla och måste omfatta alla arbetstagare i landet. Från en i början huvudsakligen efterhjälpande verksamhet har företagshälsovården utvecklats till att väsentligen inrikta sig mot förebyggande uppgifter. Företagshälsovården har som målsättning att medverka till bästa möjliga anpassning av arbetet till människans förutsättningar. Företagshälsovården skall bestå av en medicinsk och en teknisk del. Den är till sin karaktär väsentligen förebyggande. Arbetsmarknadens parter är eniga om att företagshälsovården i princip skall organiseras enligt följande tre organisationsalternativ: 1. stora företag bör inrätta i företaget inbyggd företagshälsovård, 2. små och medelstora företag bör ansluta sig till företagshälsovårdscentral som inrättas av företagen, 3. för vissa branscher kan s. k. branschhälsovård inrättas. Ett företag skall inrätta företagshälsovård så snart resurser och praktiska möjligheter härför föreligger. Utbyggnaden av företagshälsovårdens medicinska del skall enligt principer som fastställts av samhället ske i en sådan takt att hänsyn tas till hälso- och sjukvårdens samfällda resursbehov. fastställer från tid till annan den kvot av läkare som får tillgång till utbildningsplatser för företagsläkare enligt de principer för sådan utbildning som fastställts av samhället. Denna utbildning har varit klart otillräcklig och bör därför utökas. Utbyggnaden av företagshälsovårdens tekniska del bör ges hög prioritet inom företagen. Om medicinsk företagshälsovård inrättas bör den tekniska delen byggas ut . Resursbrist på det medicinska området får ej utgöra hinder för utbyggnad av den tekniska företagshälsovården i företagen. Ekonomiseringen sker genom en anslutningsavgift samt en årlig avgift per anställd och år och ett bidrag från . Ersättning från försäkringskassa utgårom arbetsgivare anordnar läkarvård 1 1977/78. eller vidtager andra sjukvårdande åtgärder så att kassans utgifter för sjukvårdsförsäkringen kan antagas minska. Om sjukvård ingår till hälften i företagshälsovården utgår statligt bidrag för verksamheten genom försäkringskassa. Försäkringskassa äger icke träffa överenskommelse om gottgörelse, då arbetsgivares nettokostnader avser endast åtgärder av hälsovårdande natur. Till hälsovårdande åtgärder är att hänföra undersökningar för erhållande av arbetsanställning, kontrollundersökningar och yrkeshygienisk verksamhet o. d. Kravet på en femtioprocentig sjukvård inom företagshälsovården för att få statliga bidrag via är mycket hämmande på utbyggnaden av den förebyggande och tekniska delen av företagshälsovården. Bristen på läkare, skyddsingenjörer, ergonomer och sjuksköterskor är stor, vilket är en bidragande orsak till att den mycket viktiga företagshälsovården inte utbyggts i tillräcklig omfattning. Bristen på utbildade läkare är mest besvärande. På grund av bidragsbestämmelsernas utformning är det mycket sällan som företagshälsovård startas om inte läkare är disponibel, vilket är otillfredsställande. Det framstår därför som mycket angeläget att kunna starta företagshälsovårdscentraler med enbart skyddsingenjör/ergonom och sjuksköterska till dess bristen på läkare kan hävas. Otvivelaktigt skulle sådan verksamhet innebära avlastningar på försäkringskassornas kostnader, som undervärderats. Ersättning bör därför utgå från även i dessa fall. Av denna anledning bör utredningen företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamhen ges tilläggsdirektiv om att utreda och föreslå ersättningsnivå från då företagshälsovårdscental startas och drives med miljötekniker och sjuksköterska. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att teknisk och förebyggande företagshälsovård skall vara bidragsberättigad, 2. att hos regeringen begär att utredningen företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten i tilläggsdirektiv ges i uppdrag att utreda och föreslå ersättningsnivå då företagshälsovårdscentral drivs med enbart miljötekniker och sjuksköterska, 3. att som sin mening uttalar att kvoten för tekniskmedicine studerande samt skyddsingenjörer bör ökas. () () () ()