mot · G102405 · 1978-01-19 00:00:00 — om en sysseisättningsnomenklatur för hela arbetsmarknaden pågår ett utvecklingsarbete inom i fråga om en för hela arbetsmarknaden gemensam sysseisättningsnomenklatur. Principerna för en sådan är ej klara utan har diskuterats mellan myndigheterna - , och avtalsverket-och parterna på arbetsmarknaden , då nu gällande överenskommelse om samarbete träffades. I en interpellation till dåvarande statsrådet angående formerna för det här arbetet väcktes frågan om ett starkare engagemang från regeringens sida i ett för den svenska arbetsmarknaden och samhällslivet centralt ämne. Statsrådet hänvisade till ett samarbetsavtal och ville i detta se ett bevis för hur parterna på arbetsmarknaden och myndigheterna söker sig fram till gemensamma lösningar. är läget det att arbetet i den s. k. metodgruppen resulterade i ett förslag till indelningsutkast som överlämnades till styrgruppen . Inom centralbyrån överarbetades detta förslag internt och överlämnades till styrgruppen såsom underlag för en remiss till berörda parter. Remissbehandlingen har avslutats . Ingendera parten lär ha godtagit förslaget i föreliggande skick. Arbetet går vidare för att med ledning av remissvaren få fram ett förslag som kan ligga till grund för en nomenklatur. Under arbetets gång synes såväl finansiella svårigheter som brist på reala resurser utgöra återkommande bekymmer. Därtill kommer parternas olikartade syn i sakfrågorna, vilken kan förklara tidsutdräkten. Inte minst tycks delade meningar råda rörande nomenklaturens användningsområden och i vad mån användningsområdena skall styra utformningen av klassifikationsoch beskrivningsvariabler. Utmärkande för moderna nomenklaturer på arbetsmarknadsområdet är tudelningen mellan klassificeringsdelen - dvs. tekniken att föra samman olika sysselsättningar i grupper av sysselsättningar - och beskrivningsdelen eller definitionerna av de individuella sysselsättningarna. Beskrivningsdelen utgör en förutsättning för identifiering och gruppering av de individuella sysselsättningarna. har gett ut Svenskt yrkeslexikon Arbetslivet, som är en omarbetad upplaga av Svenskt yrkeslexikon del 1, Branschbeskrivningar, och översiktligt beskriver hur de yrkesverksamma i vårt land fördelar sig på olika verksamhetsområden. Inom AMS diskuteras nu - enligt vad vi inhämtat - en fortsättning och nyutgåva av del 2, Yrkesbeskrivningar. Definitionerna i Nordisk yrkesklassificering, AMS 1974, och yrkesbeskrivningarna i Svenskt yrkeslexikon är likartade och avser samma verklighet. Mycket står därför att vinna på full överensstämmelse i såväl utformning som aktualitet. Enligt vårt förmenande borde samarbete och erfarenhetsutbyte etableras mellan arbete med yrkesbeskrivningarna och beskrivningsdel. Därmed torde också arbetet kunna ske snabbare och till lägre kostnader. Vi vill här något utveckla varför det anses så viktigt att få fram en för hela arbetsmarknaden gemensam sysselsättningsnomenklatur. En sysselsättningsnomenklatur har många användningsområden. För arbetsförmedling, för att få fram statistik som belyser arbetsmarknaden och dess funktionssätt, för folkräkningar etc. är en enhetlig nomenklatur av mycket stort värde. Även om man för olika ändamål behöver olika detaljeringsgrad är det ändå väsentligt att man har en gemensam indelningsgrund som möjliggör jämförelser mellan olika statistiska material. Ett annat betydelsefullt område är den lönestatistik som arbetsmarknadens förhandlingsparter behöver. Såväl LO som TCO har i skilda sammanhang betonat vikten av att ha tillgång till en för förhandlingar avsedd lönestatistik som är indelad efter svårighet. Från LO:s sida har framhållits att en sådan lönestatistik är en nödvändighet för att i längden kunna driva en solidarisk lönepolitik med medlemsgruppernas stöd. Även för TCO-området, där flera förbund redan har erfarenhet av en befattningsnomenklatur som ligger till grund för lönestatistik, har framkommit önskemål om en enhetlig sysselsättningsnomenklatur med en påbyggd svårighetsskala. Det synes oss mycket angeläget att förhandlingsparterna får tillgång till en sysselsättningsnomenklatur som de - i enlighet med överenskommelse - själva kan bygga på med en svårighetsindelning för att därigenom få fram en differentierad lönestatistik. Vi tror att en sådan lönestatistik skulle bidra till en sakligare diskussion inför förhandlingar mellan de olika parterna. Detta borde inte minst statsmakterna ha intresse av och på allt sätt stödja. Ett sådant stöd bör ske genom att får möjlighet att i samråd med de i projektet deltagande parterna färdigställa en sysselsättningsnomenklatur, som sedan av olika intressenter kan byggas på för olika användningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att inom ramen för tilldelade medel får prioritera arbetet med att snabbt få fram en sysselsättningsnomenklatur för den svenska arbetsmarknaden.