mot · G102272 · 1978-01-12 00:00:00 — av m. fl. om förstatligande av viss byggnadsmaterialindustri, m. m. Ägandeförhållanden, den tekniska strukturen och prispolitiken inom byggnadsmaterialindustrin har stått i centrum i den byggnads- och bostadspolitiska debatt som förts i vårt land. I flera branschutredningar har man påvisat missförhållanden, inte minst beträffande monopoltendenser, konkurrensbegränsningar och prispolitik. Även från regeringshåll har det sagts, och det gäller både den föregående och nuvarande regeringen, att förhållandena skall hållas under observans. Det är en riktig men helt otillräcklig åtgärd, om man avseratt förändra förhållandena till bostadskonsumenternas fördel. Behovet av ett samhälleligt ingripande växer i takt med den våldsamma stegringen av byggnads- och hyreskostnaderna. Byggmaterialbranschen har ofta varit i blåsväder. Anklagelserna om monopolisering, kartellbildningar, konkurrensbegränsningar och oskälig prishöjning duggar tätt. växer kraven på samhällskontroll och prisstopp. Flera statliga utredningar har synat byggmaterialbranschen . Samtliga konstaterar att koncentrationen har ökat betydligt. Storföretagen, dvs. företagen med mer än 500 anställda, har lagt under sig en allt större del av marknaden. 1967 var hälften av de ca 60 olika byggmaterialgrupperna dominerade av ett eller några få företag. 1974 förelåg en- eller fätalsdominans i två av tre varugrupper. I de flesta varugrupper spelar importen en obetydlig roll. Av en total byggmaterialmarknad på svarar importen för endast 3,5 miljarder. Konkurrensen begränsas också av ett stort antal överenskommelser mellan företagen. Hos statens pris- och kartellnämnd, SPK, finns ca 160 konkurrensbegränsande avtal inom byggnads- och byggmaterialbranschen registrerade. Priserna på byggmaterial har stigit kraftigare än de flesta andra priser. Fr. o. m. 1973 och har priserna på byggmaterial stigit med i medeltal . steg producentpriserna i allmänhet och konsumentpriserna , detta trots att det rådde prisstopp på de flesta byggmaterialprodukter . SPK är missnöjt med den bristande konkurrensen i byggbranschen, och i en rapport som lades fram hävdar SPK att prisbildningen på hela byggområdet skiljer sig från prisbildningen inom många andra delar av näringslivet. Byggherrarna har i allmänhet inget större intresse av att pressa priserna. Kostnaderna kan vältras över på bostadskonsumenterna, som sällan kan välja och vraka mellan olika bostäder. Byggentreprenörerna är garderade mot kostnadshöjningar genom indexklausuler i kontrakten. Återförsäljarna av byggmaterial höjer sina priser med samma procenttal som leverantörerna, oavsett om de har haft lika stora kostnadsökningar eller ej. , , har också börjat visa allt större intresse för byggmaterialbranschen, men NO har med nuvarande lagstiftning ganska små möjligheter att ingripa mot konkurrensbegränsningar. De senaste årens intensifierade granskning har heller inte i något fall lett till åtal. Detta trots att det uppenbart råder prisledarskap eller informellt prissamarbete i nästan hela byggmaterialbranschen. Inte bara priserna utan också rabatterna är påfallande ofta enhetliga. Koncentrationen inom byggmaterialindustrin är helt klarlagd. Frågan är om den givit de effektivitetsvinster som företagarna hävdar och om dessa i så fall kommit konsumenterna till godo. konstaterade att koncentrationen gett vissa vinster i form av personalinskränkningar men att den inte lett till ett tillvaratagande av stordriftsfördelar inom forsknings- och utvecklingsarbetet . Redan i arbetarrörelsens efterkrigsprogram fastslogs: 1 de fall då hela produktionen domineras av ett företag eller en sammanslutning av företag eller då en konkurrerande produktion kan anses oekonomisk bör däremot de existerande företagen överföras i samhällets ägo. Det är fortfarande ett viktigt samhällsintresse att bryta ut denna sektor ur storfinansens grepp. Samhälleliga och kooperativa insatser i fråga om viss materialtillverkning rubbar inte rådande monopolsituation beträffande både tillverkning och försäljning. Statliga nyetableringar i konkurrenssyfte torde nu knappast vara något realistiskt alternativ,och den bästa lösningen är därför, som vi föreslår, ett ställningstagande för ett förstatligande av de monopoliserade delarna av byggnadsmaterialindustrin. Hela byggämnesindustrin kännetecknas av en väldig kapitalkoncentration, där Euroc har blivit dominerande. Kapitalet är integrerat både horisontalt och vertikalt, dvs. Euroc söker få monopol på materialtillverkningen, som man vill äga råvaror och behärska förädlingen fram till färdig produkt, alltså färdig byggnad. Det medför skadeverkningar för samhället i form av höjda byggkostnader och därmed höjda hyror. Ett statligt övertagande av byggmaterialproduktionen vore en åtgärd i folkets intresse och skulle bidra till lägre hyror och mindre profiter till storfinansen. Byggkostnadernas snabba stegring har särskilt drabbat flerfamiljshusen och drabbar därmed också hårdast vanliga hyresgäster. som priserna inom byggmaterialindustrin skjutit i höjden och entreprenörer och spekulanter ökat sina vinster på bostadsmarknaden har också bostadsbyggandet privatiserats och andelen småhus ökat på bekostnad av andelen flerfamiljeshus. Ett prisstopp på byggnadsmaterial skulle verksamt kunna bidra till att stoppa kostnadsutvecklingen och därmed också bidra till att begränsa hyreshöjningarna. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att uttalar sig för ett införande av prisstopp på byggnadsmaterial t. o. m. utgången av , 2. att uttalar sig för ett förstatligande av de monopoliserade delarna av byggnadsmaterialindustrin och hos regeringen hemställer om förslag i detta syfte. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)