mot · G202120 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 Regeringen anmäler i propositionen 1978/79:25 med förslag till tilläggsbudget under nionde huvudtiteln . Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. att regeringen i beslut har bemyndigat att bevilja bidrag för högst 1 600 lärlingar. har för /79 anvisat medel för utbildning av högst 1 100 lärlingar (UbU 1977/78:20). Socialdemokraterna har i flera motioner behandlat sysselsättningsfrågorna. Inte minst har detta gällt ungdomen. Så t. ex. anförde vi i motionen 1977/78:740 att det måste ankomma på samhället att kraftigt stödja de unga genom att aktivt erbjuda utbildning, praktik eller arbete. I samma motion pekade vi på att utbildning utanför gymnsieskolan kommer att behöva tillgripas för att möta utbildningsbehoven hos de ökade ungdomskullarna. Under förutsättning att målet för sådan utbildning är detsamma som förden reguljära gymnasieskolutbildningen och att de lokala skolmyndigheterna och arbetsmarknadens parter ges ordentliga möjligheter att påverka utformningen av och följa utbildningen förklarade vi oss beredda att acceptera att utbildningen förläggs utanför gymnasieskolan. Vi framhöll också den roll som råden för samverkan mellan skola och arbetsliv (SSAråden) kan spela i detta avseende. Vi vill i detta sammanhang peka på att av det antal elevplatser för gymnasieskolutbildning som beviljat medel för mellan 2 000 och 3 000 inte tagits i anspråk vid höstterminens början. Inte heller har de extra ramar som regeringen beslutat om kunnat utnyttjas. Den av regeringen i propositionen om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten (prop. 1977/78:164) föreslagna försöksverksamheten med en värvning av utbildning och arbete har inte kommit i gång trots att detta uttalades i propositionen. Med hänsyn till den höga ungdomsarbetslösheten är det anmärkningsvärt att utbildningar som anvisat medel för inte anordnas. En av orsakerna till detta är, som vi framhöll i vår motion om gymnasieskolan (1977/78:740), att de lokala skolhuvudmännen måste få rimliga planeringsförutsättningar. Kommuner och regionala organ bör enligt vår mening få större inflytande över gymnasieskolorganistionen. Mot denna bakgrund vill vi lägga ett betydligt vidare perspektiv på möjligheterna att anordna utbildning i företag än vad som görs i regeringens anmälan av de åtgärder som vidtagits beträffande lärlingsutbildningen. Den form av gymnasial utbildning som ges i lärlingsutbildningen står utanför både skolstyrelsens och löntagarorganisationernas insyn. Möjligheter att ge ungdomar i sådan utbildning undervisning i teoretiska ämnen saknas. Genom det system för tilldelning av bidrag för lärlingsutbildning, vilket sker genom beslut av , kan utbildningsformen inte användas som en av flera åtgärder att användas i arbetet med att erbjuda alla ungdomar utbildning, praktik eller arbete. Nuvarande former för tilldelning av bidrag för lärlingsutbildning ger således enligt vår mening inte garantier för att ungdomar skall få en med gymnasieskolan i huvudsak likvärdig utbildning, vilket vi anser nödvändigt. vill vi stryka under vikten av att utnyttja alla möjligheter att erbjuda fler ungdomar en kvalitativ yrkesutbildning. I syfte att ge skolstyrelserna möjligheter att utnyttja lärlingsutbildningen som ett led i uppföljningen av 16-18-åringarna bör enligt vår mening beslut om bidrag för sådan utbildning decentraliseras från till skolstyrelserna. Därigenom kan denna gymnasiala utbildningsform infogas i den totala skolplaneringen. Skolan har enligt vår mening också ett ansvar för denna form av gymnasial utbildning. Under förutsättning att det lokala efter hörande av berörda fackliga organisationer godkänner utbildningen i fråga, varigenom arbetsmarknadens parter får insyn i verksamheten, bör sålunda skolstyrelserna utan begränsning i antalet bidragsrum kunna besluta om att förlägga enskild elevs utbildning till företag i huvudsak i den form som lärlingsutbildningen har. Skolstyrelsen bör erbjuda de ungdomar som genomgår sådan utbildning undervisning i teoretiska ämnen, främst svenska, matematik och arbetslivsorientering. Då arbetsgivare anmäler intresse för att ta emot ungdomar i utbildning bör det klargöras att dessa har rätt att vid sidan av företagets utbildning också erhålla undervisning i teoretiska ämnen inom gymnasieskolan. Som vi tidigare framhållit kan utbildning i företag, bl. a. i form av lärlingsutbildning, behöva utnyttjas då utbildning saknas i gymnasieskolan eller brist på utbildningsplatser föreligger. I enstaka fall kan det också finnas sociala skäl att bereda ungdomar en möjlighet till sådan utbildning. I vissa hantverksyrken finns det vidare risk för att ett framtida arbetsmarknadsbehov inte kan tillgodoses. Den utvidgade möjlighet till utbildning i företag som föreslås av oss skall endast få utnyttjas i här nämnda fall. Utbildning i företag får inte användas så att utbyggnaden av yrkesutbildningen i gymnasieskolan begränsas. Den rätt till gymnasieskolutbildning som socialdemokraterna i regeringsställning slog fast får inte urholkas. Det bör ankomma på att tillsammans med arbetsmarknadens parter utfärda anvisningar och följa i vilken utsträckning kommunerna utnyttjar den av oss föreslagna ökade möjligheten att bereda ungdomar yrkesutbildning. Vi vill stryka under att vårt förslag inte får leda till att gymnasieskolans reguljära studievägar inte byggs ut. I samband med att bestämmelser utfärdas bör det klart framgå att utbildningsformen endast i begränsad utsträckning får användas som alternativ till reguljär gymnasieskolutbildning och på de villkor vi har angivit i det föregående. En viktig förutsättning för ett genomförande av vårt förslag är att det lokala efter hörande av berörd facklig organisation skall lämna sitt godkännande för utbildningen i fråga. Den av oss här föreslagna förändringen av utbildning i företagsform under anslaget Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. innebär också en decentralisering av besluten på skolans område. Skolstyrelserna får härigenom ytterligare möjligheter att sätta in åtgärder för att bereda ungdomar utbildning, praktik eller arbete. Genom vårt förslag kommer SSA-rådens kunskaper om den lokala arbetsmarknaden i än högre grad att kunna utnyttjas i detta arbete. Det synsätt som vi här har givit uttryck för innebär att anslaget Främjande av lärlingsutbildning hos hantverksmästare m. m. bör utgå. I stället bör medel för verksamheten bestridas ur förslagsanslaget Bidrag till driften av gymnasieskolor. Regeringen bör sålunda bemyndigas att vidta de förändringar i gällande författningar som föranleds av vårt förslag. Ändringen bör vidtas snabbt så att skolstyrelserna redan under detta läsår kan utnyttja denna utbildningsform. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar bemyndiga regeringen att vidta förändringar i fråga om lärlingsutbildningen i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () ()