ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021904 · 1978-04-14 00:00:00 — 1977/78 1904-1907 med anledning av propositionen 1977/78:135 om riktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m. Att förbättra kvinnornas villkor bör vara ett viktigt mål för biståndspolitiken men också en väg till höjd standard för breda befolkningsgrupper. till solidaritet med liksom strävandena efter jämlikhet gör det naturligt att det svenska utvecklingssamarbetet ges en stark inriktning även på att hävda jämställdhet mellan könen. Det är helt förenligt med kravet på ekonomisk och social utveckling för att i första hand förbättra förhållandena för de sämst ställda i världen. Till dessa hör en mycket stor del av uländernas kvinnor. I biståndspolitiska utredningens (BPU) betänkande, samarbete med (SOU 1977:13), finns ett kort avsnitt om kvinnoutbildning och andra åtgärder för att förbättra kvinnans situation. Där konstateras att något egentligt genombrott för detta arbete ännu inte har skett, även om och den därvid antagna världsaktionsplanen haft stor betydelse för opinionsbildningen på området. Vidare heter det: Förutsatt att området betraktas som särskilt strategiskt i utvecklingsprocessen kan speciella åtgärder för att förbättra kvinnors situation motiveras. Framför allt bör verksamheten koncentreras till att i internationella organ skapa förståelse för hur viktigt detta område är, som svenska biståndsresurser bör finnas tillgängliga för internationella organ och nationella regeringar som vill genomföra faktiska aktiviteter på området. BPU förordar en svensk satsning på att förbättra kvinnors villkor. Med tanke på detta, på den vikt som regeringen tillmäter jämställdhetsfrågorna och slutligen med tanke på den nyckelställning som kvinnan intar i ulandsfamiljen är det förvånande att hela detta område i den nu framlagda propositionen 1977/78:135 endast ägnas en enda mening (s. 93): Åtgärder för att förbättra kvinnans ställning tillmäts stor vikt. Det är nödvändigt att en klar målsättning kommer till uttryck, en målsättning som inte enbart begränsas till påverkan i internationella organisationer, hur viktigt detta än är, utan också omsätts i praktisk handling ute på fältet. Jämställdhetsfrågorna måste integreras i allt svenskt bistånd och drivas såväl multilateralt som bilateralt. De måste också finnas med i den dialog som förs mellan och mottagarländerna av svenskt bistånd. Vidare bör ett program utformas för hur jämställdhetsarbetet inom biståndspolitiken skall bedrivas framöver. Att så sker ligger inte bara i kvinnornas intresse. Det är också till fördel för 1 1977/78. Kvinnorna är i alltför stor utsträckning ställda utanför den utveckling som sker i många . De räknas inte ens med som en reserv. Inga länder har i längden råd med att på detta sätt undvara en aktiv medverkan från ena hälften av befolkningen. Det svenska utvecklingssamarbetet bör stimulera till en förändrad inställning genom att i svenska biståndsprojekt skall förutsättas medverkan även av kvinnorna. Med anledning av ovanstående hemställer vi att uttalar sig för att jämställdhet införs som ett delmål för biståndspolitiken.
mot · G1021906 · 1978-04-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:146 om i Oavsett vilken principiell inställning man har till måste det anses som ekonomiskt oansvarigt att vara med om ett beslut om statliga garantier och insatser som skulle möjliggöra sådana spel i . Beräkningarna i propositionen 1977/78:146 anger kostnader på 227,5 milj. kr., varav 76,3 milj. kr. skulle falla på staten. I dessa beräkningar saknas helt kostnaderna för polisens säkerhetsåtgärder, vilka kan bedömas bli avsevärda. Över huvud taget måste alla kalkyler bli högst preliminära, och erfarenheterna av sådana kalkylers hållbarhet är inte enbart positiva. Vi får påminnelser om att vi befinner oss i ett kärvt ekonomiskt läge och att återhållsamhet krävs. Den borgerliga majoriteten i avslår på löpande band olika förslag till förbättringar av barns och ungdomars fritidsförhållanden - t. ex. 25 milj. kr. till fritidsverksamhet i skolan och bibehållet anslag till idrottsrörelsen. Finns det några garantier för att satsningen på i inte inkräktar på anslagen till idrotts- och ungdomsorganisationer i fortsättningen? Vad säger idrottsrörelsen om en stor, ensidig satsning på några få idrottsgrenar i ett kärvt läge där anslagen krymper? går inte under om vi inte arrangerar . För många framstår det i stället som ett dyrt jippo avsett för några få. Med hänvisning till det anförda hemställs att propositionen 1977/78:146 avslås. () MAJ () () i Kumla
mot · G1021911 · 1978-04-17 00:00:00 — Motion 1977/78:1911 med anledning av propositionen 1977/78:135 om riktlinjer för internationellt utvecklingssamarbete m. m. I den biståndspolitiska propositionen anges fyra målsättningar för den svenska biståndspolitiken: ekonomisk och social utjämning ekonomisk och politisk självständighet Vi delar uppfattningen att dessa är viktiga mål men vill påpeka att resurstillväxt inte enbart får betyda ekonomisk tillväxt. De ekologiska effekterna måste i ökad utsträckning beaktas vid planeringen av biståndsprojekt i . Om så inte sker kan befolkningens levnadsförhållanden försämras snarare än förbättras genom en biståndsinsats. Ekologisk obalans kan ta sig många uttryck. har två allvarliga problem uppmärksammats vid internationella konferenser, vattenförsörjningen och ökenutbredningen. Det är angeläget att biståndspolitikens konkreta utformning sker så att ekologiska problem inte förstärks. Därför måste biståndsinsatserna ske med hänsynstagande till den ekologiska balansen. Den tilltagande medvetenheten om att naturresurserna är begränsade måste också avspeglas i biståndspolitiken. I ett vidare perspektiv måste den internationella solidariteten innebära att de industrialiserade länderna inriktar sin utveckling på ett resurssnålare samhälle. Mot denna bakgrund är det, som flera remissinstanser också har föreslagit, naturligt att föra in ekologisk balans som ett femte mål för biståndspolitiken. Därigenom markerar vi den vikt som vi lägger vid denna fråga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar uttala att ekologisk balans förs in som ett femte mål för biståndspolitiken. () ()
mot · G1021919 · 1978-04-17 00:00:00 — Motion 1977/78:1919 med anledning av propositionen 1977/78:141 om kompetensprov för jägare I propositionen 1977/78: 141 föreslås en jägarexamen, som skall omfatta bl. a. lagar och författningar. I samband med jägarexamen kan anta kurslitteratur. har utkommit med en bok kallad Jakten, jägaren och lagen, som är avsedd för statsstödda kurser. I boken görs en missvisande framställning av samernas jakträtt, vilken bl. a. framställs såsom blott en jaktutövningsrätt, vilket ej kan anses annat än grovt felaktigt. Detta är en uppfattning som med skärpa görs gällande från samernas håll såsom grundad på gällande lag, nämligen 25 och 32 §§ rennäringslag. Uppfattningen torde delas av vederbörande experter i kammarkollegiet och samt justitiekanslern. hade, när rennäringslagen antogs 1971, i högsta grad sinne för samernas rätt till land och vatten. Det var genom insatser, som uttrycket samernas uteslutande begagnande behölls i p. 2 av övergångsbestämmelserna lagverk. När 32 § rennäringslagen talar om samernas rätt till jakt, avses givetvis en verklig jakträtt, alldeles särskilt inom områden som just ligger till samernas uteslutande begagnande. hade då tillfälle till ett verkligt inträngande bedömande, som skedde med högsta beaktande av samernas rätt till land och vatten. Jakträttens grund och beskaffenhet prövas nu också i en rättegång om skattefjällen i högsta domstolen. Det framstår som ytterst olämpligt att kurser skulle kunna äga rum från till med Jägarförbundets nämnda bok såsom kurslitteratur. Det finns ett utmärkt samarbete mellan å ena sidan och t. ex. och , å andra sidan. bok kan i händerna på i saken mindre kunniga sprida en felaktig uppfattning, och de orosungar och irritationer, som enligt pressen förekommit, kan avsevärt förvärras till skada för relationerna mellan olika folkgrupper i vårt land. Här må särskilt påpekas den viktiga avtäktsrätten 31 § jaktlagen. Staten bör ej bidra till en stort upplagd kursverksamhet, grundad på en felaktig kursbok med olämpliga och orosskapande skildringar beträf fande samernas jakträtt. Särskilt under en pågående rättegång ter sig dylikt som ytterst olämpligt. Frågan har synts vara av den vikt att den bör upptas i och torde i likhet med vad som skett beträffande internationella naturvårdsunionens resolution 5/1975 hänvisas till den särskilda arbetsgruppen för samefrågor. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att den särskilda arbetsgruppen för samefrågor bereds tillfälle att ge synpunkter på kurslitteraturen för utbildning av jägare.
mot · G1021928 · 1978-04-17 00:00:00 — Motion 1977/78:1928 med anledning av propositionen 1977/78:165 om värdesäkert lönsparande kommunisterna är starkt kritiskt mot innehållet och förslagen i propositionen 1977/78: 165 om värdesäkeret sparande och avvisar propositionen av följande skäl. Inriktningen på den svenska skattepolitiken är inte skatt efter förmåga, utan skattesystemets verkningar drabbar hårdast låginkomsttagare, barnfamiljer och löntagare med en bit . Progressiviteten spelar en allt mindre roll i det svenska skattesystemet genom förslag om indexreglering, avdragssystemets möjligheter samt den låga marginalbeskattningen på kapital. Det svenska skattesystemet tenderar att bli alltmer proportionellt och regressivt. Den nu framlagda propositionen är en fortsättning på vägen att ytterligare sänka beskattningen på kapital. Förslaget kommer att få kraftiga fördelningspolitiska konsekvenser, vilka gynnar höginkomsttagare och kapitalägare. i samhället är ojämnt fördelat, och genom den nuvarande ekonomiska politikens inriktning med kraftiga realinkomstförsämringar för löntagare kommer denna ojämnhet att förstärkas. Förslaget kommer att innebära en överföring av höginkomsttagares bankmedel till det nya lönesparsystemet. Däremot kommer låginkomsttagare, barnfamiljer och andra löntagare att få mycket svårt att utnyttja skatteavdragen och de skattefria räntorna dels på grund av realinkomstsänkningarna , dels på grund av konstruktionen att medlen skall vara bundna för att man skall uppnå maximala förmåner. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avslå regeringens proposition 1977/78: 165 om värdesäkert lönsparande. (apk) (apk)
mot · G1021930 · 1978-04-17 00:00:00 — Motion 1977/78:1930 med anledning av propositionen 1977/78:165 om värdesäkert lönsparande I regeringens proposition 1977/78: 165 om värdesäkert lönsparande diskuteras ingående möjligheterna av att det nya systemet för sparande skall resultera i egentligt nysparande. Man konstaterar att det inte finns någon möjlighet att i förväg veta något om detta. Inte heller vet man någonting med bestämdhet om de potentiella möjligheterna för ett ökat sparande hos hushållen. Möjligheterna är stora att man får ett mycket positivt gensvar hos hushållen för det nya, skattepremierade lönsparandet. Men skulle gensvaret bli svagt, måste man ta till ytterligare åtgärder för att få till stånd en samhällsekonomiskt nödvändig ökning av hushållens sparande. Sådana tendenser måste kunna observeras snabbt för att åtgärder skall kunna sättas in. Vi kan således återigen notera (se motion 1977/78: 936) av och om utredning av hushållens sparande) att viktiga beslut måste fattas utan en grundläggande kunskap om hushållens möjligheter och vilja att spara. ger introduktionen av ett nytt och möjligen värdesäkert sparande stora möjligheter att klarlägga betydelsen av en positiv realränta. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en expertgrupp skyndsamt tillsätts med uppgift att noga följa och analysera effekterna av det skattepremierade lönsparsystem som föreslås i propositionen. () () TRYCKERI 197 8 7 8 0 0 43
mot · G1021931 · 1978-04-17 00:00:00 — 1977/78 1931-1933 med anledning av propositionen 1977/78:167 om inrättande av en delegation för samordning av havsresursverksamheten I propositionen 1977/78:167 föreslår regeringen att en delegation för samordning av havsresursverksamheten tillsätts. Tyvärr tillgodoser propositionen endast delvis beslut . Förslaget innebär en klar begränsning av delegationens möjligheter att bli ett självständigt fungerande organ, vilket strider mot näringsutskottets och uttalanden med anledning av motionen 1975:1649. tillsatte dåvarande industriministern en organisationskommitté med landshövdingen som ordförande. I betänkandet Ds I 1977:5 anslöt man sig i stort till havsutredningens förslag. Remissvaren var till övervägande del positiva till förslaget. Propositionen strider också mot uttalande att en självständig, handlingskraftig havsresursdelegation skall tillsättas för att ge en möjlighet att komma i kapp andra industriländers satsning på havet. En komplettering av propositionen kan göras genom att det Edenmanska förslaget läggs till grund för den föreslagna delegationens tillskapande. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar uttala 1. att det Edenmanska utredningsförslaget Ds I 1977:5 läggs till grund för den föreslagna delegationens sammansättning 2. att delegationen i enlighet med propositionen tillsätts . () () 1 1977/78.
mot · G1021932 · 1978-04-17 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:169 om fortsatt valutareglering m. m. Valutaregleringslagen är i kraft endast i taget, varfbr ett nytt beslut om dess tillämpning måste tas. har vi tvingats konstatera att valutaregleringen främst varit av formell natur. Den har inte angripit den alltmer stigande kapitalexporten. Storkapitalet, som bär huvudansvaret för denna, har i huvudsak kunnat agera helt fritt. Regeringen förordar i sin nu framlagda proposition inga förändringar i tillämpningen av valutaregleringslagen-detta trots att kapitalexporten närmade sig . och som industrins investeringar inom landet minskade . Föredragande statsrådet snuddar inte ens vid frågan om kapitalexporten. Förslaget till fortsatt valutareglering garneras i stället med tomt skryt om att förutsättningar skapats för att förbättra det svenska näringslivets konkurrenskraft men att trots detta långfristig upplåning utomlands kommer att erfordras. Det är angeläget att denna upplåning och övriga kapitalrörelser mellan och utlandet kan styras i så jämna banor som möjligt. Kontrollen av kortfristiga internationella kapitalrörelser ställer liksom tidigare höga krav på valutapolitiken. Detta är allt av riktlinjer som regeringen presterar i propositionen. Tillämpningen skall även vara sådan att det knappast märks att valutaförordningen är i kraft. I motionen 318 till innevarande har kommunisterna visat vilka riktlinjer som bör gälla på valutaregleringens område och anvisat de förändringar av valutalagstiftningen som är nödvändiga för att minimera kapitalexporten och sätta stopp för industriutflyttningen. Den motionen äger stärkt aktualitet efter regeringens proposition. Om den likväl inte skulle bifallas bör ändå vid beslut om fortsatt giltighet av valutaregleringslagen uttala sig för skärpt restriktivitet mot kapitalexport. Det är signifikativt för regeringens hållning att den enda skärpning man förordar går ut på att ge tullen möjligheter till stickprov och kontroll av den valuta som resande medför över gränsen. Det stora valutaskojet torde knappast ske med hjälp av resväskor. Vi har emellertid ingen erinran mot förslaget i detta stycke. Vi förutsätter dock att kontrollmöjligheten utövas med omdöme och riktar sig mot dem som har möjlighet att föra ut stora belopp ur landet. Men den viktiga delen - skärpta åtgärder mot kapitalexport och industriutflyttning - förbigår regeringen med tystnad. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att med anledning av propositionen 1977/ 78:169 uttala sig för en skärpt tillämpning av valutaregleringen i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G1021933 · 1978-04-17 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:172 om regionalpolitisk stöd till företag inom gruvindustrin m. m. Regeringens förslag om lokaliseringsstöd och sysselsättningsbidrag till gruvindustrin visar på borgarregeringens handfallenhet införde problemsom uppstår inom industrin: stöd och bidrag i stället för en aktiv planering av industrin, godkännande av den kapitalistiska strukturomvandlingen i stället för en aktiv industriutveckling. Gruvindustrin är första ledet i den tillverkning som baseras på malmprodukter. Därför är den industriella utvecklingen avgörande för gruvindustrins framtid i vårt land. Avsaknaden av en aktiv industripolitik med sikte på en ökad förädling och färdigproduktion drar till stor del undan grundvalarna för gruvindustrin. I detta fall är utvecklingen inom stålindustrin ett mycket allvarligt exempel med strukturrationaliseringar, produktionsminskningar m. m. som följd. Stöd och bidrag från staten måste kombineras med en helhetssyn på grunvindustrins framtid. Därvid måste statsmakterna bestämma sig för en offensiv industripolitik. Vi föreslår därför att regeringen framlägger ett utvecklingsprogram för gruvindustrin och övrig industri som är beroende av malmprodukter samt ett program för utveckling av förädling och manufakturering i vårt land. Med stöd av det anförda hemställs att med anledning av propositionen 1977/78:172 begär att regeringen framlägger ett program för gruv-, stål- och verkstadsindustrin med sikte på hög förädling av malmprodukter samt ett program för hur sysselsättningen på gruvorterna skall tryggas. (vpk) (vpk)
mot · G1021936 · 1978-04-20 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:174 om finansiellt stöd till , m. m. Det i propositionen föreslagna finansiella stödet är så klent tilltaget att det endast räcker till att förhindra att de berörda varven går i konkurs under innevarande år. Därest inte ett ökat stöd kommer till stånd har exempelvis två tredjedelar av Svenska aktiekapital förbrukats vid utgången av . I avvaktan på en samlad bedömning av de svenska varvens framtid, såväl när det gäller fartygs- som alternativ produktion, måste beslut fattas för att klara nödvändiga utgifter för de berörda varven. I nödvändiga utgifter måste ingå att ansvara för de anställda. Svenska varv måste också under innevarande år ges verkliga möjligheter att utveckla förslag till nya verksamheter som komplement till fartygsbyggandet. Kontakter måste såväl knytas som vidareutvecklas med bl. a. den socialistiska marknaden för att skapa en tryggare marknad för svensk varvsindustri. Det stöd regeringen i propositionen föreslår innebär att när den övergripande debatten om varvsindustrins framtid kommer till stånd har redan stora delar av den svenska varvsindustrins erfarenheter och kunnande raserats. Enligt vår uppfattning bör de åtgärder som vidtas ledas av målsättningen att svensk varvsindustri skall bevaras. Att på grund av sviktande konjunkturer och en ensidig inriktning på den krisdrabbade kapitalistiska marknaden förbereda nedskrotningen av svensk varvsindustri måste karaktäriseras som ansvarslöst. Med stöd av ovanstående föreslås att 1. beslutar uttala att den svenska varvsindustrin skall hållas på den nivå som tidigare beslutat, 2. beslutar uppräkna stödet till Svenska Varv med 1 000 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit i propositionen 1977/78:174. (apk) (apk)
mot · G1021937 · 1978-04-20 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:174 om finansiellt stöd till , m. m. Förutsättningarna för att kunna bereda arbete åt alla måste baseras på ett konkurrenskraftigt näringsliv. Vårt näringsliv är i hög grad inriktat på exportförsäljning. Vår ekonomiska framtid beror på möjligheterna att hävda oss på de internationella marknaderna. Innovationer och produktutveckling är av avgörande betydelse för det svenska näringslivets förmåga att hävda sig i den internationella konkurrensen. Det är bl. a. mot denna bakgrund som man nu skall bedöma de aktuella insatserna som regeringen föreslår för att underlätta strukturomvandlingen inom en rad branscher. Sådana förändringar är oundvikliga. Det måste bli fråga om omställningar i vad gäller produktionsinriktning, teknisk uppläggning och arbetsorganisation. Självfallet kommer utomordentligt stora krav att ställas på företagen i den strukturella anpassning som måste ske. Det är förtjänstfullt att regeringen strävar efter att medverka till att dessa förändringar genomförs i en socialt acceptabel takt. som utvecklingsmöjligheter tillskapas för de mest utsatta branscherna har regeringen vidtagit en rad kraftfulla åtgärder för att trygga sysselsättningen. De åtgärder som regeringen nu föreslår i propositionen 1977/78:174 beträffande stöd till , m. m. måste anses vara temporära och syfta till att minska de finansiella hindren för angelägna strukturförändringar. Emellertid betyder punktvis insatta stödinsatser i denna och andra branscher stor risk för snedvridning av konkurrensen och att utslagning av företag kan ske på annat håll än där insatserna har gjorts. Åtgärder av de slag som föreslås kan medföra att problemen flyttas till andra utvecklingsbara företag. Det kan röra sig om mindre varv - ofta på mindre orter - som befinner sig i en sådan situation. Staten måste därför ta på sig ett ansvar för vad som sker. De förändringar som stödåtgärderna syftar till får inte genomföras på ett sätt som skapar problem i andra företag, vilka kan klara sig utan samhällets stöd. I propositionen sägs att det fortsatta beställarstödets förenlighet med våra internationella åtaganden på handelsområdet i fortsättningen skall vägas in i regeringens prövning. Utöver detta borde det enligt vår mening också ha angivits att stödets påverkan på befintliga fartygs och rederiers ekonomi skall beaktas. Detta bör leda till en mer nyanserad bedömning av på vilket sätt insatserna för stöd till varvsnäringen skall fullföljas. Vad sedan allmänt gäller de mindre varvens och rederinäringens situation vill vi understryka det angelägna i att dessa även kan bevara sin konkurrenskraft. bör därför i anslutning till behandlingen av ifrågavarande proposition uttala att de åtgärder som föreslås inte får utformas så att de på något sätt påverkar de mindre varven och den därvid berörda rederinäringen. Med anledning av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande utvecklingen för de mindre varven i förhållande till varvsindustrin i övrigt.
mot · G1021939 · 1978-04-24 00:00:00 — 1977/78 1939-1942 Motion 1977/78:1939 med anledning av propositionen 1977/78:174 om finansiellt stöd till , m. m. I propositionen 1977/78:174 föreslår regeringen bl. a. avskrivningslån till varvsföretag. I tilläggsbudget lil till statsbudgeten för /78 under Fonden för låneunderstöd anvisas ett investeringsanslag av 250 milj. kr. I sammanfattningen av propositionen kan man utläsa att regeringen föreslår att 250 milj. kr. anvisas för alternativ verksamhet vid de svenska storvarven. Att dessa medel skall anvisas endast vid storvarven kan man ej utläsa, vare sig i departementschefens skrivning eller i hemställan, varför oklarhet kan komma att föreligga om vilka som skall kunna få del av dessa pengar. Socialdemokraterna har i en partimotion föreslagit att ytterligare 100 milj. kr. anvisas under denna punkt, vilket vi understödjer. Vi är övertygade om att även de mindre varven kan behöva ekonomiskt stöd för övergången till alternativ verksamhet. Vi tror också att dessa varv skall visa sig lämpliga för detta. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att uttalar att även de mindre svenska varven skall kunna få del av de medel som anvisas för alternativ verksamhet. () () 1 1977/78.