mot · G202183 · 1978-12-13 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:69 om delpension för egenföretagare m. m. Då den socialdemokratiska regeringen lade fram propositionen om en rörlig pensionsålder (prop. 1975:97) betonades att den nya försäkringen för delpension i kombination med deltidsarbete kunde ses som den viktigaste nyheten i pensionsreformen. Det fanns främst från fackligt håll stora förväntningar inför delpensionsreformen. Dessa har i hög grad infriats. Delpensioneringen bygger på tanken att man genom en särskild pension från socialförsäkringen skall göra det ekonomiskt möjligt för den äldre arbetstagaren att inför ålderspensioneringen trappa ned sitt förvärvsarbete. Härigenom skapas en mjukare övergång från arbete till pension och arbetstagaren får möjligheter till förberedelse inför pensioneringen. En annan grundtanke vid reformens genomförande var att villkoren för rätt till delpension skulle utformas på enklast möjliga sätt. Detta skedde främst genom att reglerna knöts an till förhållanden om den försäkrade som redan fanns registrerade hos försäkringskassorna. Därutöver användes regler som redan var välbekanta för arbetstagarna - bl. a. anknytning till arbetslöshetsförsäkringens regelsystem. Det är glädjande att kunna konstatera att omkring 40 000 arbetstagare genom delpensionering bereds tillfälle att gradvis trappa ned sitt förvärvsarbete inför ålderspensioneringen. Det är lika glädjande att konstatera att i det stora övervägande antalet fall regelsystemet har fungerat över förväntan och smidigt kunnat anpassas till skilda arbetsförhållanden. Man kan därjämte med tillfredsställelse konstatera att den avvaktande och tidigare något misstänksamma inställningen hos arbetsgivarna tycks ha ändrats. I en positiv anda, söker man gemensamt med fackliga företrädare konstruktiva lösningar. Vi ser den genomförda delpensionsreformen som en aktiv social reform, därför att den påverkar arbetsgivare att anpassa arbetsförhållandena efter de äldre arbetstagarnas synpunkter och behov. Delpensionen är därför inte bara en viktig social reform utan också en viktig arbetslivsreform som i hög grad ansluter sig till strävandena att förnya arbetslivet. Reformen hade sin grund främst i önskemål från fackligt håll, önskemål som i sin tur grundades på de aktiva arbetstagarnas solidaritet med äldre arbetskamrater. Det är enligt vår mening viktigt att detta synsätt utgör grunden vid delpensioneringens fortsatta utbyggnad. 1» 1978/79. Arbetstagarnas rätt till delpension Förslagen i den nu framlagda propositionen bygger i allt väsentligt på . Innebörden härav är att flera av de regler som föreslås införda i delpensionslagen redan har prövats i form av föreskrifter, utfärdade av . I några fall föreslås förenklingar jämfört med vad som gäller. Vi tillstyrker propositionens förslag i denna del men vill framhålla följande. Förutsättningen för genomförande av delpensionsreformen var en betydande grad av ansvar hos arbetstagare, arbetsgivare och fackliga organisationer. Från fackligt håll kom detta till uttryck genom förklaringen att man för rätten till delpension var beredd att underkasta sig all önskvärd kontroll av arbetstid och arbetsförtjänst. Känslan av ansvar kom också till uttryck i LO:s remissvar vars konkreta förslag var av grundläggande betydelse för reformens utformning. I en situation där en utvidgning av försäkringen nu föreslås finns det anledning att starkt understryka vikten av att reglerna också för nya kategorier försäkrade utformas i den anda av måttfullhet, ansvar och försiktighet som präglade den genomförda reformen. Anslutning av egenföretagare och uppdragstagare till delpensionsförsäkringen 1 det uppdrag beträffande översyn av del pensionsförsäkringen som den socialdemokratiska regeringen gav ingick också frågan om egenföretagarnas anslutning till försäkringen. Förslaget om anslutning i den nu framlagda propositionen bygger till stor del på verkets rapport. Det finns hos egenföretagare i många fall starka behov och önskemål om en nedtrappning av arbetstiden inför pensioneringen. Genom en lagreglering enligt förslag kan detta tillgodoses. Vi tillstyrker därför syftet i den nu framlagda propositionen. Vi vill dock framhålla att det finns en naturlig tvekan, som framgår av flera remissyttranden, inför ett förslag där en försäkring som bygger på kontrollerad arbetstid och avtalad lön skall utvidgas till att avse personer för vilka arbetstiden inte kan mätas och där inkomsterna utgörs av deklarerade nettoinkomster av bl. a. rörelse. En anslutning av företagare och uppdragstagare är också enligt mening möjlig endast om den sker med stor försiktighet. Verket förutskickar att betydande tillämpningssvårigheter kommer att uppstå även vid den lösning verket förordar. Det framgår att en anslutning av egenföretagare och uppdragstagare till delpensioneringen endast kan förordas om den sker i enlighet med den skisserade lösning som framlagts i rapporten.Utvidgningen bör därför ske med försiktighet och omsorg och göras så att den i görligaste mån stämmer med strävandena att så långt möjligt skapa enkla och lättförståeliga regler inom socialförsäkringen. Då det gäller villkoren för försäkring föreslås i propositionen - till skillnad från förslag - att personer som stått och som står utanför ATP skall omfattas av delpensioneringen. Till stöd för detta förslag anförs i huvudsak argument av ekonomisk art - bl. a. att delpensioneringen finansieras med avgifter som fors till en särskild fond. Vi kan i denna del inte acceptera propositionens förslag. Skälen härför är bl. a. följande. Socialförsäkringen bör i möjligaste mån utgöra ett heltäckande system. Om detta mål skall kunna nås krävs förståelse för att alla samhällsmedborgare aktivt bidrar till utbyggnaden av systemet. Det krävs med andra ord solidaritet, vilken måste komma till uttryck inte minst i sådana fall där en medborgare inte själv får del av förmån, till vars finansiering han bidrar. Det solidariska uppbyggandet har varit en av grundstenarna inom socialförsäkringssystemet. För egenföretagarna har emellertid getts frihet att stå utanför ATP och försäkring för sjukpenning. Denna möjlighet har utnyttjats av allt färre människor. Som ett senkommet - men icke desto mindre välkommet - uttryck för förståelse av nödvändigheten av solidaritet i detta sammanhang har de borgerliga partierna nu enhälligt med socialdemokraterna i pensionskommittén föreslagit att möjligheten till undantagande avskaffas. Sett mot den nu tecknade bakgrunden är förslaget i propositionen förvånande. Vi accepterar för vår del förslaget att man beträffande kravet på tio poängår inom ATP tar hänsyn även , då personen i fråga har stått utanför ATP. Vi accepterar emellertid inte att personer som står utanför ATP, sjukpenningförsäkring och arbetsskadeförsäkring skall omfattas av delpensionsförsäkringen. Så sent som beslöt statsmakterna att företagare som står utanför ATP inte skall tillhöra arbetsskadeförsäkringen. Vi vill tillägga följande beträffande möjligheterna att praktiskt genomföra förslaget. Den enda kontrollen inom försäkringen av den försäkrades inkomst efter nedtrappningen till deltidsarbete utgörs av den hos kassan registrerade sjukpenninggrundande inkomsten. Som kontrollinstrument är denna inkomst emellertid inte utan betydelse, eftersom den försäkrade har intresse av att få tillräcklig kompensation för inkomstbortfall under sjukdom. Vår inställning är att denna möjlighet till kontroll är viktig och att den skall tas till vara. För arbetstagare sker också en betryggande kontroll genom att inkomsten före och efter arbetstidsminskningen beräknas på grundval av den sjukpenninggrundande inkomsten. När det gäller egenföretagare visar emellertid såväl den föreslagna lagtexten som motivskrivningen till denna på de svårigheter som finns att ge en motsvarande klar och lättillämplig regel för inkomstens beräkning. I de fall en egenföretagare efter arbetstidsminskningen fåren inkomst som överstiger hälften av den tidigare inkomsten, och det följaktligen skall finnas möjlighet att frångå den schablonmässiga halveringen av inkomsten före arbetstidsminskningen och i stället använda den faktiska deltidsinkomsten, ger propositionen inte något tillfredsställande besked om hur man skall kunna kontrollera deltidsinkomsten. I specialmotiveringen till 13 § NDPL sägs endast att man kan bl. a. använda det underlag som ligger till grund för bestämmande av ny sjukpenninggrundande inkomst för egenföretagaren efter arbetstidsminskningen. För dem som ställt sig utanför ATP-systemet och följaktligen även sjukförsäkringen är emellertid den anvisade kontrollmöjligheten utesluten. Frågan om hur man skall kunna kontrollera deras inkomst är alltså inte löst. Med hänvisning till vad vi nu sagt föreslår vi, att som förutsättning för rätt till delpension skall gälla att undantagande upphört att gälla för personen i fråga. Vi tillstyrker därför förslaget att den som är undantagen från ATP, sjukpenningförsäkring och arbetsskadeförsäkring bör ges möjlighet att före återkalla undantagandet utan hinder av att detta inte har gällt . Om vårt nu framlagda förslag vinner bifall bör det kompletteras med en övergångsregel för vissa äldre förvärvsarbetande. För personer, som inte har omfattats av ATP och som efter återkallande av undantagande inte kan erhålla de tre poängår som krävs för rätt till ålderspension från ATP, bör inte resas krav på återkallande. Dessa bör övergångsvis få rätt till delpension även om de står utanför ATP. Beräkning av delpension för egenföretagare och uppdragstagare föreslog i sin rapport att inkomsten före arbetstidsminskningen skulle bedömas med utgångspunkt i genomsnittligt ATPgrundande inkomst närmast före övergången till deltidsarbete. I propositionen föreslås på icke klart redovisade skäl att perioden bör vara . Vi konstaterar att bl. , och försäkringsdomstolen i sina remissyttranden godtagit förslag. En förkortning till innebär att man lämnar den linje om en försiktig utbyggnad som vi förordat. Vid en så kan den enskilde själv komma att påverka sin delpensions storlek, vilket vi finnér olämpligt. Det sagda innebär att vi - i avvaktan på närmare erfarenheter av reformen förordar att förslag genomförs. anmälde på ett tidigt stadium till den borgerliga regeringen behovet av en avgiftshöjning för den fortsatta finansieringen av delpensionsförsäkringen. I den framlagda rapporten beräknades ett betydande underskott uppkomma vid slut. I propositionen har redovisats uppgifter om att underskottet f. n. utgör omkring 120 milj. kr. och att det beräknas stiga vid utgången av . Vi har i andra sammanhang uttryckt vår oro för att de borgerliga i regeringsställning inte vidtagit åtgärder för att se till att finansieringen av delpensioneringen inte urholkas. Dröjsmålet med den erforderliga avgiftshöjningen har varit synnerligen oroväckande. Detta leder till att kommer att förflyta innan delpensioneringens kostnader täcks av inflytande avgiftsmedel. Det saknas f. n. helt och hållet möjlighet att bedöma erforderligt avgiftsuttag för egenföretagarnas delpensionering. Med hänsyn härtill och med beaktande av behovet av att mycket nära följa utvecklingen av den nya försäkringsgrenen delar vi TCO:s under remissbehandlingen framförda uppfattning att egenföretagarna och uppdragstagarna måste utgöra ett särskilt premiekollektiv med egen pensionsfond. Vi har uppfattningen att en sådan ordning i betydande grad stärker ansvarskänslan och solidariteten egenföretagare emellan då det gäller uttag av delpension. Vi förordar därför att TCO:s förslag genomförs. Det är enligt vår mening av stor vikt att omgående ges uppdrag att följa utvecklingen för de nya kategorierna inom försäkringen. Som ett led i verkets uppdrag bör ingå fortlöpande samråd med företrädare för egenföretagarnas och lantbrukarnas organisationer. För fall där t. ex. uppgifter och deklarationsmaterial inte ger tillräcklig ledning för bedömning av den försäkrades arbetsförhållanden bör verket utfärda anvisningar om samråd på det lokala planet mellan och nämnda organisationer. Verket bör - på samma sätt som skett beträffande arbetstagarna - redovisa en översyn i rapportform beträffande de nya kategorierna inom försäkringen omkring efter ikraftträdandet av de nya bestämmelserna. Detta bör ges regeringen till känna. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderliga författningsändringar. Med stöd av det anförda hemställs att a) beslutar att anslutning av egenföretagare och uppdragstagare till delpensionsförsäkringen endast kan ske för den som är ansluten till ATP-systemet, samt att den som f. n. är undantagen från ATP-systemet skall före kunna återkalla undantagandet utan hinder av att detta inte har gällt , b) beslutar - vid bifall till yrkandet under a) - om de övergångsbestämmelser som förordats i motionen, c) beslutar att egenföretagares och uppdragstagares genomsnittliga förvärvsinkomst före arbetstidsminskningen beräknas med ledning av de pensionspoäng som han tillgodoräknas före arbetstidsminskningen, d) beslutar att avgifter från egenföretagare och uppdragstagare skall tillgodoföras en särskild fond, från vilken utbetalningar av delpension jämte administrativa kostnader skall ske, e) beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om uppföljning av utvidgningen av delpensionsförsäkringen. () () () () () () () () () ()