mot · G202193 · 1978-12-15 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:71 om utbildning av sjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal i högskolan I propositionen 1978/79:71 läggs fram förslag om en reformerad utbildning av sjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal. Utbildningar till styrman och sjökapten, maskintekniker och sjöingenjör samt radiotelegrafist, vilka anordnas vid landets fem sjöbefalsskolor, föreslås inordnade i de statliga högskoleenheterna. anges att antalet skolor försjöbefälsutbildning bör minskas till förslagsvis tre från de nuvarande fem. Vi ifrågasätter lämpligheten av en sådan minskning av skäl som anförs i motionen. Skulle dimensioneringen likväl ändras förutsätter vi att sjöbefälsutbildningen inom Sundsvall-Härnösands högskoleregion inte tillåts minska. Utbildningsprofil vid högskolan i En transportinriktad profil ligger till grund för verksamheten vid högskolan i . Denna inriktning har fastlagts dels av de beredande organen för högskolan i , dels av för högskoleregion. En naturlig utgångspunkt för denna verksamhet är den nu befintliga allmänna linjen för transportadministration i och sjöbefälsutbildningen i . Högskolan har vidare naturliga förutsättningar att vidareutveckla och integrera drift- och sjöteknisk utbildning med nu befintlig kemisk- och process/datateknisk utbildning. Den process/datatekniska utbildningen är i flera avseenden unik i landet med sin praktikverksamhet och integration med yrkesliv och industri. beslut om högskolereformen syftar i sina allmänna delar till att geografiskt öka utbildningens tillgänglighet och lokalt skapa förutsättningar att anpassa utbildningen till önskemål i det närliggande samhället. Förutsättningarna för högskoleutbildning i och har på vissa avgörande punkter försämrats. beslut om nedläggning av mellanstadielärarutbildningen i har redan medfört betydande svårigheter för skolorna i och att rekrytera behöriga lärare och kvalificerade ersättare. Det här är endast ett exempel på beslut som bidrar till att ackumulera svårigheterna för en region att bibehålla och vitalisera nödvändig samhällsservice och betydelsefull industri. nedläggning av sjöbefälsutbildningen i skulle ytterligare försämra regionens näringspolitiska förutsättningar. Den lokala rekryteringen uppgår till ca 50 96. Det i sin tur medför att en naturlig utbildningsmöjlighet för regionens ungdom kan gå förlorad. Andra delar av de befintliga utbildningarna inom regionen är under omprövning. Det är ytterst angeläget att de nya högskoleenheterna ges möjlighet att utveckla sin verksamhet i harmoni med det omgivande samhället. Som en del av en aktiv närings- och samhällspolitik kommer de nya högskoleorterna att i nära kontakt med det närliggande samhället utveckla och anpassa utbildningen till lokala behov och förutsättningar. Enbart sammansättningen av ledningsorganen inom högskolan med bl. a. yrkeslivsrepresentanter ger goda förutsättningar för detta. En öppen kontakt med länsplanerande organ väntas garantera en sådan utveckling. Det är ytterst angeläget att de nya högskoleenheterna inledningsvis ges tillfälle att få organisatorisk bärighet innan man centralt beslutar om alltför drastiska förändringar av deras verksamhet. Högskoleenheternas kontakter med det närliggande samhället utgör den väsentligaste utgångspunkten för de förändringar av utbildningen som är nödvändiga för högskolan som ett serviceorgan till närsamhället. I propositionen föreslås UHÄ få i uppdrag att ge regeringen underlag för beslut om lokalisering av sjöbefälsutbildningen till färre orter. I propositionen behandlas allmänna förutsättningar för utbildningen. Regionalpolitiska motiv för en bedömning av lokaliseringen av utbildningen saknas däremot. Kommunikationsmöjligheterna till sjöss, flyg, järnväg och landsväg är av betydelse för den regionala och industriella utvecklingen i . I skilda sammanhang har betydelsen av ett levande samarbete mellan utbildning och transportansvariga företag m. m. påvisats som ytterst betydelsefullt. För utbildningen med transportinriktning i finns ett sådant samarbete med skilda transportansvariga. Ett betydelsefullt samarbete mellan näringsliv och utbildningsansvariga skulle gå förlorat vid ett beslut om nedläggning av sjöbefälsutbildning i . Innan regeringen fattar beslut om lokaliseringen av utbildningen är det angeläget att den regionalpolitiska betydelsen av sjöbefälsutbildningen på de skilda orterna övervägs. Inrättande av interimsstyrelser för sjöbefäls-, underhålls- och driftteknikerutbildningarna (organisationskommittéer) Regeringen anger i propositionen de högskoleenheter som sjöbefäls- samt drift- och underhållsteknisk utbildning skall inordnas under. Övergången och anpassningen till den nya högskoleorganisationen kommer för dessa utbildningar att ske successivt. Det är därför av vikt att högskoleenheterna ges möjlighet att följa UHÄ:s utredningsarbete i nära kontakt med huvudmännen och berörd personal för dessa utbildningar på de lokala orterna. föreslås därför besluta uppdra åt styrelserna vid högskoleenheterna att i avvaktan på beslut om den slutgiltiga lokaliseringen fungera som interimsstyrelse för de utbildningar regeringen angett i propositionen. Konsekvenser av ökande krav på säkerhet och dimensionering av utbildningen Som påpekas i propositionen 1978/79:71 kommer säkerhetskraven inom sjöfarten att öka . Detta tas till intäkt för en minskning av antalet antagningsplatser inom de nautiska utbildningarna. Dessutom skulle detta utgöra skäl för att göra de nautiska utbildningarna mera omfattande än de för landbaserad verksamhet inriktade drift- och underhållstekniska utbildningar som presenteras i propositionen. För det första bör här påpekas att erfarenheten av utvecklingen inom närliggande transportnäringar visar på att ökande säkerhetskrav lett till ökade krav på tillgång av kompetent personal. Detta innebär att en strävan att höja kvaliteten inom sjönäringen kommer att leda till behov av ökning av dimensioneringen av utbildad personal. Risken för att antalet obehöriga/ outbildade ökar föreligger därmed. Konsekvensen av ökande kvalitetskrav inom sjönäringen måste därmed bli att kravet på antalet utbildningsplatser ökar, varför den föreslagna minskningen av dimensioneringen av nautisk utbildning i landet måste betraktas som farofylld. För det andra måste här betonas att säkerhetsarbete i hög grad karakteriserar driftteknisk verksamhet. Därmed är säkerhetsfrågor av väsentlig vikt vid utveckling av utbildning för dessa yrkeskategorier. I propositionen ges en ensidig betoning av säkerhetsfrågorna inom sjöfarten vilket kräver en särskild motivering. Utvecklingen inom det drifttekniska området är mångsidig och behoven av sådan kompetens ökar, vilket framgår av en skrivelse av från , , Kooperativa och Allmännyttiga Bostadsföretags förhandlingsorganisation, KAB, och Kraftindustrins utbildningsråd. I denna skrivelse påtalas dessutom nödvändigheten av en regional spridning av utbildningen samt lämpligheten att samordna denna med nautiska utbildningar. Utrustningsdetaljer som argument för att bibehålla/nedlägga utbildningen För att fortsatt utredning rörande dimensionering och lokalisering av sjöoch driftteknisk utbildning skall ske efter övergripande och för samhället vägledande principer är det av vikt att enskilda materiella detaljer inom utrustningen vid resp. utbildningsanstalt ej bildar utgångspunkt för fortsatta ställningstaganden. Enstaka och specifika investeringar kan lösas på en rad olika sätt som ej behöver omfattas av ett principprogram och grundläggande handlingsramar. Mot denna bakgrund bör inte simulatorkapaciteten vid de olika sjöbefälsskolorna vara av vägledande betydelse för dimensionering och lokalisering av utbildningarna. Av konstruktivt intresse vore i stället att få en bild av vilken allmän utrustningsnivå de olika utbildningsanstalterna har. Flera skrivelser och utredningar i ärendet har visat att situationen vid de flesta skolor är gynnsam i detta avseende. Vid i , som särskilt märks i propositionsskrivningen,är den allmänna utrustningsnivån hög och dessutom väl lämpad för en samordning för drift- och sjöteknisk utbildning. Det senare framgår emellertid inte av texten. Internationella behov av utbildning inom sjöfarten Vid lMCO-konferens rörande utbildning och behörighet för sjöpersonal har frågan om den bristande utbildningskapaciteten i särskilt behandlats. Från representanter för s. k. framställdes önskemål om att i-ländernas eventuella överkapacitet vad gäller utbildning här skulle kunna utnyttjas. 1 har vi erfarenhet av biståndsarbete i form av utbildning. Den överkapacitet som eventuellt kommer att finnas i bör användas för att tillgodose nämnda önskemål. I en osäker utbildningspolitisk situation bör därför de fem sjöbefälsutbildningarna som finns bibehållas i syfte att möta den efterfrågan som redan finns från länder vilka just börjat bygga upp egna handelsflottor. Eftersom redan nu är orienterat mot sjöbefälsverksamhet i ulandstjänst finns det konstruktiva förutsättningar att fördjupa dessa ambitioner via utbildning på såväl gymnasie- som högskolenivå. En försöksverksamhet i denna riktning har goda förutsättningar inom eftersom här finns såväl SIDA:s biståndsskola i som i samt högskolan i . Vid högskolan i finns en grund för internationalisering av utbildningen bl. a. med utgångspunkt i ett exportekonomiskt utbildningsalternativ inom ekonomlinjen. Tillsammans med övriga delar av högskolans utbildningsprofil (transportinriktning, process/datateknisk utbildning samt kemi- och maskinteknik) utgör målsättningen att ge en särskild form åt internationaliseringen av högskoleverksamheten i en gynnsam grund för internationalisering av sjöbefälsutbildningen. För att landet skall kunna svara mot aktuella internationella behov bör man mot nämnda bakgrund utreda möjligheterna att samordna ambitionerna hos olika utbildningsanordnare i i syfte att möjliggöra en internationalisering av sjöbefälsutbildningarna med särskilt sikte på ulandsverksamhet. Utbildningsverksamhet är av stor betydelse för de flesta orter där högskolor förekommer. I utgör utbildningen den mest omfattande branschen inom kommunens näringslivsstruktur. Därmed har utbildning en central position i närsamhällets utveckling och särprägel. Kommunen är därtill särskilt beroende av att sysselsättningsnivån inom denna centrala bransch bibehålls och utvecklas. har drabbats av nedskärningar inom utbildningssektorn. Inom högskoleverksamheten har utbildningen till mellanstadielärare helt dragits in medan lågstadielärarutbildningen starkt begränsats. Detta har dels inverkat på rekryteringssituationen inom skolväsendet i och , dels inverkat menligt på sysselsättningsläget i . Enligt propositionen 1975:9 utgör SundsvallHärnösand en s. k. prioriterad utbyggnadsort i samband med högskolereformen. Detta har emellertid inte motsvarats av andra förändringar av verksamheten än indragningar och nedskärningar av utbildningslinjer i vad gäller centrala beslut. Utvecklingen av högskolan i är av väsentlig betydelse för ur lokaliseringspolitisk synvinkel. Länet har inom utbildningssektorn att kompensera flera av de lokaliseringspolitiska belastningar där indragningar inom högskolans egna verksamheter redan nämnts. Nedläggningen av 5 i kan här nämnas. Vidare sargas länets utvecklingsambitioner allvarligt av att varken etablerandet av skogsinstitut eller idrottsutbildningsverksamhet till synes gå i för gynnsam riktning. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att vid kommande förändringar av sjöbefälsutbildningen och dess dimensionering utbildningskapaciteten i inte minskas. () HANS () ()