mot · G1021090 · 1978-01-25 00:00:00 — om vården av neurologiskt sjuka Till de neurologiska sjukdomarna hör tumörer och missbildningar inom hjärnan och ryggmärgen, vissa typer av inflammatoriska sjukdomar, degenerativa sjukdomar i nervsystemet såsom Parkinsons sjukdom, gruppen demyeliniserande sjukdomar, av vilka multipel skleros är den viktigaste, samt vissa muskelsjukdomar såsom myastenia gravis och muskeldystrofi. Huvudvärk, yrsel och symtom som ger misstanke om epilepsi fordrar neurologisk utredning. Dessutom behandlas på de neurologiska klinikerna traumatiska skador på hjärna och ryggmärg både i akut skede och beträffande de senare följderna av sådana skador. Man räknar med att det i finns mer än 60 000 människor med neurologiska handikapp. Trots den stora omfattningen som de neurologiska sjukdomarna har, finns det i vårt land endast nio neurologiska kliniker med totalt 520 vårdplatser. Som jämförelse kan konstateras att med en befolkning på ca 4 miljoner har 12 neurologiska kliniker med 510 vårdplatser och att med ca 5 miljoner invånare har 22 kliniker med 746 vårdplatser. har i en beräkning som gjordes 1972 konstaterat att det föreligger ett behov av 2 400 vårdplatser enbart för korttidsvård för vuxna med neurologiska sjukdomar. Man konstaterade vid samma undersökning att det föreligger ett behov av öppen vård av vuxna med neurologiska sjukdomar för hela riket motsvarande ca 400 000 besök . Till detta skall också läggas att det endast finns 56 vårdplatser för neurologisk rehabilitering i landstingens egen regi. Av de fåtaliga vårdplatser som finns för neurologiskt sjuka upptas en betydande del av patienter som ej är i behov av akut neurologisk vård men på grund av bristande eftervårdsresurser, dvs. långvårdsplatser, upptar akutvårdplatser. Bristerna har bedömts så katastrofala att , riksorganisation för neurologiskt sjuka och handikappade, bl. a. genom insamlingar kunnat ekonomiskt engagera sig i rehabiliteringsanläggningarna i , Höglandsborg i och Vintersol på , vilka tillsammans har mer än dubbelt så många vårdplatser för neurologisk rehabilitering som alla landsting tillsammans. Behovet är dock mångdubbelt större, och väntetiden för en vårdplats på exempelvis är f. n. . För många av de neurologiskt sjuka och handikappade är möjlighet till kontinuerlig sjukgymnastik en livsnödvändighet. sjukgymnaster, framförallt med utbildning i neurologisk behandling,är stor. Behovet av sjukgymnastik i öppen vård är endast täckt på utbildningsorterna och i de större städerna. Sjukgymnastikbildningen måste snabbt byggas ut för att täcka behovet av sjukgymnastik för dessa grupper. Många neurologiskt sjuka, som är gravt handikappade, vårdas av anhöriga i hemmen, och speciellt när avdelningar på grund av semestrar måste stängas ställs det orimliga vårdkrav på anhöriga. F. n. saknas resurser för miljöombyte för den gravt handikappade eller möjligheter till att avlasta den vårdande anhörige . Behovet av olika typer av serviceboende är likaså ett stort problem för många neurologiskt handikappade. Många unga handikappade som genomgått utbildning vid eller exempelvis folkhögskola tvingas fortsätta att läsa kurs efter kurs därför att de ej kan erhålla bostad eller arbete utanför skolan. långvårdsenkät 1977:8 redovisar att av långvårdens patienter bedömdes ha en felaktig placering. Av dessa kunde 1 300 skrivas ut, om de hade tillgång till anpassad bostad. Förutom bostadsfrågan framkom sådana skäl till långvårdsplacering som brist på hemsjukvårdspersonal och brister i den sociala hemhjälpen. Det borde bl. a. av humanitära skäl och platsbristen inom långvården vara ytterst angeläget att bostads- och servicefrågan ordnas för dem som av medicinska skäl inte behöver vårdas inom långtidssjukvården. Den satsning på serviceboende som inleddes genom Röda-fjädern-insamlingen och de Focus-hus som kunde byggas tack vare insamlade medel har ej följts upp av kommunerna. Enbart i lär 400 personer stå i kö för en handikappbostad. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om åtgärder för att underlätta de neurologiskt sjukas och handikappades möjligheter till vård och rehabilitering.