mot · G20245 · 1978-11-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:54 om ändrade regler för uppskov med beskattning av realisationsvinst, m. m. beslöt att utvidga rätten till uppskov med beskattning av realisationsvinst i samband med försäljning av villa- och jordbruksfastigheter. Det var en dramatisk förändring av tidigare regler. Förut gällde som allmän princip att uppskov inte beviljades vid frivillig försäljning av fastighet. Men för villkor och jordbruksfastigheter som också är permanentbostäder upphöjde nu uppskovet till huvudregel. Från denna huvudregel gjordes bara två undantag: Är fastighetsägarens kapitalvinst . eller av försäljningspriset betalar han skatt utan något uppskov. Uppskov medges inte om fastighetsägaren ej skaffar nytt bostadshus med äganderätt vilket kostar minst lika mycket som det gamla huset. Beträffande undantag nr 2 kan dock konstateras att detta hinder mot uppskov är lätt att ta sig förbi. För det första krävs inte att det nya huset ska vara jämförligt med det man sålde. (Den dåvarande regeringen uppställde kravet på jämförlighet i sin proposition, men vid riksdagsbehandlingen togs detta krav tyvärr bort.) För det andra kan skattemyndigheterna knappast hindra den som vill missbruka reglerna att skaffa sig skatteuppskov . Ett sådant glapp i beskattningen uppstår automatiskt om den skattskyldige förklarar att han tänker skaffa ersättningsfastighet.11 De nya uppskovsreglerna motiverades framför allt med en önskan att underlätta situationen för dem som måste ha ny bostad vid utlokalisering av statliga verk, vid byte av arbete eller i samband med att familjen växer. Självfallet kan det också finnas starka skäl för samhället att ge stöd åt människor som behöver ny bostad. Men frågan är hur samhället bäst kan hjälpa denna grupp människor. Är det verkligen genom att utfärda ett slags 11 Tidsfristen för att skaffa villor är och för att skaffa jordbruksfastigheter från utgången av det år då realisationsvinsten uppgetts i självdeklarationen. Eftersom skatteplikt vanligen inträder under det år då försäljningen ägt rum innebär detta att tidsfristen för köp av ersättningsfastighet normalt är tre resp. från utgången av det år under vilket försäljningen skedde. I vissa fall kan till och med förlänga tidsfristen med ytterligare högst . allmän amnesti och göra uppskov till en allmän rättighet när det gäller villor och jordbruksfastigheter? Kan inte resultatet bli både bättre och billigare om samhället t. ex. bygger upp ett system med flyttningsbidrag och den vägen söker hjälpa de människor som särskilt behöver sådant stöd? Mot det nuvarande systemet med uppskov kan riktas åtminstone fem invändningar: Del är ett för samhället dyrbart sätt att hjälpa vid omflyttning Stora grupper kommer att få förmånen utan att de behöver ett socialt stöd. Rätten till uppskov beror på hur stor kapitalvinst man har, inte hur stort behov man har. Stödet blir inte effektivt Uppskovet är inte till minsta hjälp för dem som saknar kapitalvinster eller som bara har begränsade vinster. Systemet har orimliga tröskeleffekter I samband med riksdagsbehandlingen anfördes ett konkret exempel som belyser hur orättvist de nya reglerna kunde verka: Två personer köpte var sitt hus för . efter köpet sålde de sina hus för . Efter tillåtna avdrag kunde den ene redovisa skattepliktig vinst på . och den andre skattepliktig vinst på . Den förstes reavinst ligger strax av försäljningspriset. Därför kan den personen inte få uppskov. i skatt och behåller sedan . i ren kapitalvinst. Om den förste personen jämför sig med flertalet andra människor har han gjort en god förtjänst - i synnerhet som de flesta inte får några kapitalvinster alls. Om han däremot jämför sig med den andre personen som hade turen att få ett hus med bättre läge, måste han finna uppskovsreglerna djupt orättvisa. Den andre personen får först en ren kapitalvinst som är större än den förstes (. jämfört med ). Men dessutom kan den andre öka sin ekonomiska vinst ännu mer. Under förutsättning att han köper en ersättningsfastighet som kostar minst lika mycket som den han sålde får han "räntefritt låna , dvs. den summa han är skyldig i skatt. Så länge han behåller det nya huset slipper han betala dessa pengar. Ja, han kan till och med få behålla de om han gör flera köp efter varandra, under förutsättning att den uträknade reavinsten vid varje försäljningstillfälle är större än . och av försäljningssumman. På det sättet kan han få uppskov under resten av sitt liv. UppskovsmöjUgheterna kan leda till en press uppåt på försäljningspriserna Eftersom det ekonomiska värdet av ett uppskov kan bli stort är det viktigt för fastighetsförsäljama att söka ta ut så stor kapitalvinst att de får uppskov med skatten. Uppskovsreglerna kan således pressa försäljningspriserna uppåt och därigenom stimulera den spekulation som samhället på annat sätt försöker motverka. Uppskovs/ätten kan snedvrida valet av boendeform Uppskovsrätten kan bli en stor ekonomisk förmån inte minst med tanke på att reglerna vid försäljning av villor och jordbruk är utformade så att normala vinster går skattefria. Eftersom det ekonomiska värdet av ett uppskov kan vara - i vissa fall kan värdet uppskattas till . - kommer också skattereglerna att styra valet av boendeform. I många fall blir det närmast uteslutet att man väljer en ersättningsvilla med bostadsrätt eller hyresrätt. I sitt av godkända betänkande 1975/76:8 anförde skatteutskottet att erfarenheterna av de nya uppskovsbestämmelserna borde bedömas när resultatet av skatteutrednings översyn av skattesystemet förelåg. Denna utredning avgav sitt slutbetänkande men berörde inte på något sätt frågan om uppskovsreglernas utformning. I propositionen 1978/79:54 försäkrar föredraganden trosvisst: Den genom lagstiftning utökade rätten till uppskov med beskattning av realisationsvinst har, enligt vad jag inhämtat, på det hela taget fått den effekt som statsmakterna åsyftat. Tyvärr publiceras i propositionen inte det material på vilket budgetministern gör sin bedömning. Tvärtom lämnar propositionen en lång rad viktiga frågor obesvarade. - Vad har budgetministern haft för material till stöd för uttalandet att uppskovsrätten fått åsyftad effekt? - Varför redovisas detta material inte i propositionen? - Varför lämnas inte ens några uppgifter om uppskovets statsfinansiella effekter? - I vilken mån kan uppskovsreglerna ha medverkat till att pressa upp försäljningspriserna? - I vilken utsträckning kan dessa regler har bidragit till att styra valet av boendeform? - Har uppskovsrätten varit ett effektivt sätt att ge stöd åt människor som behöver skaffa en ny bostad? - Hur har det gått för de människor som inte haft några kapitalvinster eller bara haft begränsade kapitalvinster? - Vad har allmänt blivit de ekonomiska och sociala konsekvenserna av de nya uppskovsreglerna? Propositionen innebär tyvärr att man befäster uppskovsrätten vid frivilliga försäljningar innan man utfört en ordentlig prövning av uppskovsreglernas ekonomiska och sociala konsekvenser. I stället för en gedigen analys och genomgång av problemen inskränker sig budgetministern till att auktoritativt förkunna att han för sin del inhämtat att uppskovsrätten på det hela taget fått åsyftad effekt. Det skall dock inte förnekas att propositionen innehåller en del mindre förbättringar av nu gällande bestämmelser. Till dessa förbättringar hör att kravet på mantalsskrivning ersätts med det striktare kravet att den skattskyldige skall ha varit bosatt på den försålda fastigheten i följd. Likaså är det bra att man nu vill införa den socialdemokratiska regeringens krav på att ersättningsfastigheten skall vara jämförlig med den försålda. Vidare kan det vara en fördel att beslutanderätten i uppskovsärenden överförs till taxeringsnämnderna. Att den 10-procentiga spärren föreslås avskaffad innebär att tröskelproblemen sänks ner till 15 000-kronorsnivån. Den grundläggande orättvisan kvarstår dock mellan dem som har stora kapitalvinster och den majoritet som har små eller inga kapitalvinster. Förslaget har också en negativ statsfinansiell effekt. Dessutom kan förslaget göra skattereglerna än mindre neutrala i förhållande till boendeform. Det är viktigt att man äntligen genomför en ordentlig utvärdering av uppskovsreglerna. En utredning bör pröva de ekonomiska och sociala konsekvenserna av uppskovsrätten samt undersöka hur samhället bäst kan hjälpa dem som behöver stöd vid flyttning och bostadsbyte. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att hos regeringen begär utredning om reglerna för uppskov med beskattning av realisationsvinst och om hur samhället bäst kan hjälpa dem som behöver stöd vid flyttning och bostadsbyte. () ()