ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021683 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om en översyn av länsstyrelseinstruktionen har en rad väsentliga ändringar vidtagits för att öka medborgarnas inflytande på de regionala frågorna. Inom begreppet länsdemokrati har därvid främst eftersträvats ett reellt politiskt inflytande på de regionala besluten med landstingen som beslutsfattare. Därvid har länsstyrelsernas roll som statens regionala organ ifrågasatts. Någon genomgripande förändring av kompetens har ännu inte vidtagits men frågorna om det regionala beslutsansvaret utreds f. n. i en statlig utredning. Genom riksdagsbeslut ändrades dock formerna för valen av styrelse. Regeringen hade tidigare (på förslag av bl. a. lanstingen) utsett ledamöter. Landstingen fick nu uppdraget att utse ledamöter. De nya bestämmelserna återfinns i lagen om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse (SFS 1976:891). I den justerade länsstyrelseinstruktionen intogs de nya bestämmelserna genom förordningen om ändring i länsstyrelseinstruktionen (SFS 1976:892). Länsstyrelseinstruktionen innehåller bestämmelser om ärendens handläggning i 2637 §Av dessa framgåratt beslutsfattande inte i alla delar överensstämmer med bestämmelserna i den nya kommunallagen. Länsstyrelseinstruktionen 26 §. Ur demokratisk synpunkt synes det föga rimligt att landshövdingen själv avgör vilka ärenden som skall föras vidare till styrelsen. Särskilt tveksam blir denna möjlighet när t. ex. går emot en kommuns önskemål i planärenden. Länsstyrelseinstruktionen 27 §. Bestämmelsen att Kan ärendet ej lämpligen avgöras på detta sätt, lår landshövdingen besluta ensam i närvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör ger länsstyrelseinstruktionen en annan innebörd än kommunallagen. Såväl bestämmelsen om vilka ärenden som skall behandlas som regler för beslutsfattandet bör, enligt vår mening, vara entydigt formulerade i kommunallag och länsstyrelseinstruktion. Med hänvisning till ovanstående hemställs att anhåller att regeringen låter vidta en översyn av länsstyrelseinstruktionen i syfte att anpassa instruktionens bestämmelser om ärendehantering och beslutsfattande till motsvarande bestämmelser i kommunallagen. () ()
mot · G1021684 · 1978-01-25 00:00:00 — av om bostadslån tili Servicebostäder för äldre och handikappade m. fl. kan finansieras med bostadslån. Låneförutsättningarna tolkas, och bör tolkas, relativt generöst. Ett flertal gemensamt använda utrymmen för skilda ändamål kan sålunda ingå vid beräkning av låneunderlaget. I anvisningar till 24 § bostadsfinansieringsförordningen sägs sålunda att beträffande denna typ av bostäder får de tillägg till det på sedvanligt sätt beräknade låneunderlaget göras som bedöms rimliga och som innebär att belåningsförutsättningama jämställs med vad som gäller för bostadsbyggandet i övrigt. Enligt tidigare anvisningar ingick sjukrum för de boende i låneunderlaget. Svårigheter har uppstått när det gäller belåning av integrerade sjukplatser. Detta är uppenbarligen en begrepps- och gränsdragningsfråga som bör kunna lösas. bör för sin del därför uttala att låneunderlaget vid bostadslån för ifrågavarande bör omfatta samtliga de utrymmen som vid en rationell planering av lokalerna för sitt ändamål anses lämpliga - sålunda i viss utsträckning även sjukplatser som behövs i ett fungerande äldrevårdscenter. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bostadslån för m. m.
mot · G1021685 · 1978-01-25 00:00:00 — om den skattemässiga avskrivningen av värmepumpar Ett viktigt led i den svenska energipolitiken är strävandena att ta till vara de enskilda människornas vilja till sparande och hushållning. Energidebatten har väckt ett mycket stort intresse hos allmänheten för dessa frågor, och från regering och riksdag har stora insatser gjorts för att underlätta energisparandet. En bra sparmöjlighet som finns tillgänglig är utnyttjande av ytjordvärme med hjälp av en värmepump. Användningen av värmepumpar innebär att elförbrukningen kan minskas till en tredjedel. Statliga lån kan numera utgå för installation av sådan anläggning vid såväl nybyggnad som ombyggnad av hus. När det gäller utnyttjande av värmepumpar i hus som är en del av rörelsen - främst gäller det jordbrukets byggnader - skulle en ytterligare stimulans till installation av värmepumpar kunna ges genom en kortare avskrivningstid för lån än . En kortare avskrivningstid kan också motiveras med att anläggningarnas livslängd måste bedömas som osäker. Installationer av värmepumpar är investeringar som sänker kostnaderna för rörelseidkaren och därmed tryggar produktion och sysselsättning. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande kortare avskrivningstider för värmepumpar.
mot · G1021686 · 1978-01-25 00:00:00 — om byggnadsförbud på odlad mark Den odlade jorden har utsatts för det moderna samhällets byggverksamhet av olika slag. Ett stort antal värdefulla jordbruksområden har fördärvats genom att tätorter och industrier brett ut sig. I har sedan ett par årtionden frågan om värn för den värdefulla hävdade jorden lett till upprepade skrivningar med innebörd att odlad jord icke får ianspråktas för gator, vägar, stadsbebyggelse, industriverksamhet och annat som hindrar jordens bruk för framställning av livsmedel. Det står dock klart att vandaliseringen av oersättlig åkerjord fortsätter. Även har ganska allmänt förekommit att kommuner och enskilda uppfört byggnader och lagt vägar på hävdad jord. Om det är oklarhet i fråga om lagstiftningens tolkning och tillämpning eller uppfattningen att tidigare projekterad byggenskap får verkställas trots riksdagsbeslut, framgår inte alltid, men tydligt är att det brådskar med åtgärder som definitivt gör slut på skövlingen. Det är inte nödvändigt att tätorterna växer, det är inte viktigt att storstäderna uppför satellitstäder i sitt grannskap om de måste läggas på jord som kan ge säd och frukt. Lagstiftningen måste preciseras och göras definitiv. Även produktiv skogsmark bör skyddas. Vårt land har tillräckligt utrymme på övrig mark för bebyggelse och industri. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär skyndsamt förslag till lagbestämmelser till skydd för hävdad jord i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · G1021695 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1695-1704 av om förvärvsarbete för pensionärer Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1694 hemställs att beslutar att hos regeringen begära utredning och förslag syftande till ökade möjligheter för personer som fyllt att få fortsätta med förvärvsarbete. 1 1977/78.
mot · G1021696 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnad av reumatikervården I lider 225 000 personer av ledgångsreumatism, reumatoid artrit, som är en av våra svåraste och mest utbredda folksjukdomar. Antalet personer med förslitningssjukdomar i lederna beräknas uppgå till mellan 600 000 och 700 000. Enligt internationell nomenklatur hör denna grupp också hemma bland de reumatiskt sjuka. Det är viktigt att patienterna tidigt får adekvat behandling. Många människor blir förtidspensionerade och invalidiserade i onödan därför att de inte fått en riktig behandling . Inte minst viktigt är att de reumatiskt sjuka barnen - ca 2 000 i vårt land - får specialistvård . Då är prognosen för att de skall kunna bli friska relativt god. kan bli helt friska, och kan bii friska med vissa kvarstående men. De reumatiska sjukdomarna kostar samhället ca . Det är alltså även från samhällsekonomisk synpunkt viktigt att satsa på effektiva vårdinsatser för de reumatiskt sjuka. var inom den offentliga sjukvården 51 tjänster inrättade för specialister i reumatologi. Av en artikel i , nr 1977, framgår att f. n. ca 35 specialister är verksamma inom reumatologi och att antalet beräknas öka till 1980. Flera av de befintliga tjänsterna har varit vakanta eller besatta med icke specialistkompetenta vikarier. Utvecklingen beror helt på fördelningen av utbildningstjänster (FV-block). Enligt läkarfördelningsprogram (LP-82) kommer det att finnas ca 100 läkare med specialistkompetens i reumatologi. Med en snabb ökning av antalet FV-block är det emellertid möjligt - med hänsyn till ökad utbildningskapacitet på nyinrättade regionkliniker -att få 150 fardiga specialister . Detta skulle medföra att man kunde etablera kliniker på samtliga utbildnings- och regionsjukhus samt enheter för reumatologisk specialistvård vid samtliga länssjukhus. Grundutbildningen av medicinare kan på ge allmänt förbättrad reumatologisk kunskap. F. n. är grundutbildningen i reumatologi otillräcklig och ojämnt fördelad på undervisningssjukhusen. En upprustning av resurserna för grundutbildning måste därför ges hög prioritet. Utbyggnaden av reumatologisk vård och utbildning måste kopplas till en samtidig förstärkning av den kliniska forskningen, som är starkt eftersatt. Med hänvisning till det anförda hemställs* att uttalar att en snabb ökning av antalet FV-block reumatologi är angelägen. () () *Se även motionen 1977/78:1697
mot · G1021697 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om forskningen rörande de reumatiska sjukdomarna Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1696 hemställs att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1696 hos regeringen begär att forskningen om de reumatiska sjukdomarna prioriteras vid fördelningen av forskningsresurser. () ()
mot · G1021699 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1699 av och om idrottsmedicinsk service Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen 1977/78:1698 hemställs att hos regeringen anhåller om utredning av hur det idrottsmedicinska servicebehovet skall tillgodoses inom primärvården. () ()
mot · G1021701 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1701 av m. fl. om hantverkets situation och framtidsutsikterna Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1700 hemställer att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1700 hos regeringen begär att en utredning, med uppgift att göra en utvärdering av hantverkets situation och framtidsutsikter, tillsätts. () () () KARL-A. () ()
mot · G1021702 · 1978-01-25 00:00:00 — Den bilskrotningspremie på . som infördes har inte helt haft avsedd effekt att stimulera bilägare att låta skrota sin bil under kontrollerade former. Någon lösning på skrotbilsproblemet har bilskrotningslagstiftningen och det utvecklade bilregistret inte medfört. Bilskrotningsfonden,som byggs upp av skrotningsavgiften på nya bilar, har inte tagits i anspråk i beräknad omfattning för borttagande av gamla skrotbilar ute i naturen och på bilkyrkogårdar. Ett viktigt syfte med reform var att öka återvinningen av skrot, vilket dock inte helt uppnåtts. Detta är också beroende på lågkonjunkturen, som medfört kraftigt minskad efterfrågan på skrot. En översiktlig bedömning tyder på att över en halv miljon skrotbilar fortfarande kan finnas på bilkyrkogårdar ute i naturen, uppställda på enskilda tomter etc. skrotas nu ca 170 000 bilar. 140 000 av dessa tar hand om vid sina anläggningar i och och gör till högvärdigt järn- och metallskrot. Skrotbranschen är kringgärdad av restriktioner typ exportförbud och auktorisation av vissa företagskategorier. De skäl som brukar anföras för dessa avsteg från marknadshushållning visar sig inte hålla i rådande lågkonjunktur. Efterfrågan på skrot från särskilt stålindustrin minskar, lagerproblem uppstår i mellanledet, kostnaderna ökar och skrotningspremiens stimulanseffekt minskar ytterligare. Kommunernas intresse att rensa bort gamla bilvrak är litet, trots att bidrag från bilskrotningsfonden f. n. utgår av kostnaden. Det är nu nödvändigt med snabba åtgärder för att komma till rätta med skrotbilseländet, bl. a. för att tillgodose både miljövård och naturresurshushållning. och trafiksäkerhetsverket har i uppdrag att utvärdera bilskrotningslagstiftningen. Förutsättningarna har väsentligt förändrats lagstiftningen har gällt. En rikstäckande inventering av skrotbilar bör genomföras kommun- eller länsvis och läggas till grund för en saneringsplan. Deta arbete kan i stor utsträckning genomföras som beredskapsarbete med finansiering till stor del genom bilskrotningsfordon och då startas i områden med sysselsättningsproblem. Skrotningspremien måste höjas och villkoren för bidrag från bilskrotningsfonden ses över så att stimulanseffekterna tryggas. Med hänvisning till det anförda föreslås* att beslutar hemställa hos regeringen om en skyndsam översyn av bilskrotningslagstiftningen och dess tillämpningar. * Se även motionen 1977/78:1703.
mot · G1021703 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1703 om omhändertagande av skrotbilar som beredskapsarbete Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1702 föreslås att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1702 beslutar hemställa hos regeringen om genomförande av inventering och borttagande av skrotbilar som beredskapsarbete.
mot · G1021705 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1705-1712 av m. fl. om åtgärder för att främja kollektivtrafiken, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1704 hemställs att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1704 ger regeringen till känna vad som anförts om vikten av att förslag framläggs som ökar kommuns möjligheter att gynna kollektivtrafik och investeringar i infartsparkeringar m. m. () () 1 1977/78.
mot · G1021707 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om företagsinriktad forskning vid universitet och högskolor Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1706 hemställer att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1706 ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskning och utveckling i vad gäller a) behovet av forskning om institutionell förnyelse i företagen, b) praktiskt inriktad forskning vid universitet och forskningsinstitutioner i samarbete med näringslivet och fackliga organisationer, c) grundforskning inriktad på utveckling av vissa utvalda branscher, d) förslaget att till forskning och utveckling avsätta en viss del av statens regional- och industripolitiska satsningar. () . () () () () () () KARL-A. () () ()
mot · G1021708 · 1978-01-25 00:00:00 — om rätt till ledighet för tjänstgöring inom frivilligförsvaret Totalförsvarets personal består som bekant inte bara av värnpliktiga eller befäl och andra som har fast anställning i försvaret. En viktig del av totalförsvarets uppgifter utförs av de frivilliga försvarsorganisationernas medlemmar. Värdet av dessa insatser för totalförsvaret är allmänt erkända. Inom frivilligorganisationerna finns personal som genom skriftligt avtal åtagit sig att frivilligt tjänstgöra inom totalförsvaret och som därmed blir skyldiga att med jämna mellanrum fullgöra viss repetitionsutbildning. Denna utbildning - som för s. k. A-personal omfattar för vaije fyraårsperiod - är nödvändig för att den frivillige skall kunna fullgöra sina uppgifter i försvarsmakten, och den anses som ett viktigt komplement till den obligatoriska repetitionsutbildning som åläggs alla män enligt vämpliktslagen. En värnpliktig får inte sägas upp av arbetsgivaren när han inkallas, är absolut skyldig att inställa sig, och vid krigsförbandsövningen är tjänstgöringen semesterlönegrundande. Motsvarande regler finns inte för frivilligutbildning. Detta innebär att t. ex. en lotta med som kallas in till repetitionsövning tillsammans med sitt krigsförband kan ha mycket svårt att få ledigt från sitt ordinarie arbete för detta. Arbetsgivaren har ingen absolut skyldighet att bevilja henne ledigt - får hon ledigt måste hon ofta räkna av en del av tiden på sin semester eller går miste om semester längre fram därför att ledigheten inte är semesterlönegrundande. Många arbetsgivare är positivt inställda till att de anställda gör frivillig tjänst i försvaret, men alla är det inte. För att underlätta de frivilligas möjligheter att få ledigt för att delta i krigsförbandsövning bör de i ovannämnda hänseenden jämställas med värnpliktiga. Detta innebär att författningsmässig skyldighet bör införas för arbetsgivare att bevilja ledighet när frivilligpersonal med inkallas till krigsförbandsövning, samt att motsvarande bestämmelser som i semesterlagen finns för värnpliktiga bör övervägas för denna personal. Med stöd av det anförda hemställer vi* att hos regeringen anhåller om förslag angående rätt till ledighet för A-personal från ordinarie arbete vid krigsförbandsövning. () HANS () *Se även motionen 1977/78:1709.
mot · G1021709 · 1978-01-25 00:00:00 — om beräkning av semesterförmåner för Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1708 yrkar vi att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1708 hos regeringen hemställer att den tillsatta utredningen om översyn av semesterlagen får i uppdrag att även granska frågan om semesterpoäng för . () HANS ()
mot · G1021711 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att främja yrkesval oberoende av kön Under hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1710 av m. fl. att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1710 hos regeringen begär att ges i uppdrag att vid några skolor pröva en organisation av den praktiska yrkesorienteringen som möjliggör att eleverna under viss del av denna får praktisera inom yrkesområden som anses typiska för det motsatta könet. () () () () () () () ()
mot · G1021712 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökat antal kvinnor i statliga utredningar m. m. Under hänvisning till vadsom anförts i motionen 1977/78:1710 av m. fl. att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1710 hos regeringen begär att offentliga utredningar, statliga styrelser och andra samhälleliga organ sammansättas, så att rimlig balans erhålles mellan könen. () () () () () () () () ()
mot · G1021714 · 1978-01-25 00:00:00 — om trafikpolitiska åtgärder i Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1713 hemställer att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1713 beslutar att hos regeringen anhålla om 1. att vägbyggande skall ske i enlighet med angivna regionalpolitiska målsättningar och i största möjliga utsträckning genom utbyggnad av befintliga vägar, 2. att några ytterligare järnvägsnedläggelser ej får ske och att får i uppdrag att överväga hur järnvägen kan utnyttjas för den ökande Polentrafiken, 3. att i samband med införande av en charterskatt för flyg beaktas vilka konsekvenser detta kan få för konkurrensförhållandena mellan bl. a. och i , 4. att det i fråga om fasta förbindelser över ges prioritet åt en förbindelse mellan och . () () 1* 1977/78.
mot · G1021715 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om regionalpolitiska åtgärder i Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1713 hemställer att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1713 beslutar att hos regeringen anhålla om 1. att markhushållningen skall prioriteras vid valet av regionalpolitiska åtgärder, 2. att den nuvarande regionindelningen beträffande kronofogdemyndigheter bibehålls. () ()
mot · G1021717 · 1978-01-25 00:00:00 — av om export av skogsmaskiner Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1716 hemställs att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1716 hos regeringen hemställer att exportmöjligheterna för den svenska skogsmaskinbranschen blir föremål för särskild utredning.
mot · G1021719 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om beskattningen av jordbruk Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1718 att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1718 ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande 1. förslag om reducering av kapital- och arvsbeskattning för i jordbruksföretag bundet kapital, 2. förslag om begränsning av garantibeloppen för jordbruksfastigheter. () () (m) () () . NISSER (m) . () i
mot · G1021720 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om statsägd jord och skogsmark Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1718 hemställs att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78:1718 ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande 1. förslag om att jordfonden skall tillföras medel från domänfonden, 2. förslag om att lagreglerna för domänfond och domänverket ändras i så måtto att någon ökning av den statsägda jorden och skogsmarken ej får ske. () () (m) () () . NISSER (m) . () i
mot · G102216 · 1978-01-10 00:00:00 — av om ärendebehandlingen i kammaren En stor del av ledamöter ägnar sig under plenitid åt aktiviteter utanför kammaren: inläsning, kontakter, sammanträden, utarbetande av motioner, interpellationer och frågor, förberedelse för utskottssammanträden etc. Detta arbete är värt all respekt. Det är en förutsättning för att skall kunna fullgöra sina viktiga uppgifter. Extern verksamhet av detta slag avbryts vid voteringar. Under plena då ett stort antal ärenden avgörs efter kortare debatter kan dessa avbrott bli många och täta. Det vore mot den bakgrunden en fördel om avgörandena i flera sådana ärenden kunde sammanföras till en och samma tidpunkt. Jag föreslår att en möjlighet till sådant sammanförande införs. Erfarenheterna får därefter utvisa i vilken utsträckning möjligheten bör utnyttjas. I och för sig torde det redan med nuvarande lydelse i riksdagsordningens femte kapitel vara möjligt att uppskjuta avgörandet i en fråga som upptagits till behandling. För tydlighetens skull vore det dock lämpligt att införa en tilläggsbestämmelse, som ger talmannen rätt att föranstalta om att flera ärenden får upptas till avgörande . Denna bestämmelse kan fogas till RO 5 kap. 3 §. Det kan också vara skäl att komplettera någon av tilläggsbestämmelserna under RO 2 kap. 7 § med en regel om att föredragningslistan bör klargöra vilka av de upptagna ärendena som avses bli upptagna till avgörande. En tänkbar teknisk lösning är att flera olika utskottsbetänkanden uppförs under en och samma punkt som la, lb, lc etc. Efter separata diskussioner i vaije enskilt ärende upptas därefter samtliga betänkanden till avgörande, det ena efter det andra. Denna ordning behöver givetvis inte tillämpas generellt utan endast i den omfattning som talmännen eller talmanskonferensen finner det ändamålsenligt. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att riksdagsordningen kompletteras med bestämmelser som ger möjlighet att sammanföra flera ärenden till avgörande.
mot · G102217 · 1978-01-10 00:00:00 — om en utredning rörande Guadeloupe-medlen Vid sidan av apanaget till kungahuset utbetalar svenska staten genom . (Guadeloupe-medlen) till konungen enligt beslut av Riksens Ständer . I motion nr 175 vid riksdag begärde utredning om de bakomliggande omständigheterna till detta ständernas beslut. I motion nr 303 av till riksdag framfördes på nytt hemställan om utredning av de omständigheter som förmådde ståndsriksdagen att fastställa den s. k. Guadeloupe-räntan. föranstaltade om en enmansutredning, vars resultat blev intetsägande. Utskottet yrkade avslag på motionens utredningskrav, vilket också blev beslut. Under tidernas lopp har många historiker ifrågasatt rättsgrunden till Guadeloupe-räntan. har det publicerats en bok - En furstlig svindel i vilken det med stöd av ett rikhaltigt källmaterial påstås att kronprins , under åberopande av sanningslösa uppgifter, förmådde statsråd att framlägga Guadeloupe-propositionen . Det görs sålunda gällande att kronprinsen skulle ha vilselett statsrådet om äganderätten till ön , som förvärvat 1813 och mot vederlag överlåtit till 1814. Då det för medborgarna, möjligen också för statschefen, framstår som synnerligen olämpligt att en förmån till rikets statschef utgår på grundval av ett omstritt riksdagsbeslut föreslås att hos regeringen begär en allsidigt sammansatt utredning för att klarlägga huruvida kronprins sanningsenligt eller sanningslöst redogjorde för hur det förhöll sig med äganderätten till ön - .