mot · G102975 · 1978-01-24 00:00:00 — om arbetsgivares medverkan i skatteuppbörden m. m. fattade principbeslut om att införa en ny organisation för taxeringen i första instans. Beslutet grundade sig på förslag från den s. k. , och detaljfrågorna har därefter vidareutretts inom det s. k. RS/ . Näringslivets centrala organisationer har i remissyttranden över utredningsförslag och projektrapporter påtalat det angelägna i att arbetsgivarnas stora skatteadministrativa uppgifter samordnas med skattemyndigheternas rationalieringssträvanden. Arbetsgivarnas uppgifter uppmärksammas nu endast i de fall rationaliseringen av myndigheternas arbete medför förändringar också för arbetsgivarens del. Arbetsgivarnas medverkan i källskatteuppbörden borde därför utredas i särskild ordning i syfte att finna former att förenkla företagens medverkan i uppbörd och redovisning av de anställdas skatter och andra lagstadgade avdrag i lön. Det gäller sålunda att söka utforma det nuvarande källskattesystemet på ett mera rationellt sätt. Möjligheterna att utveckla alternativa och bättre uppbördssystem för bedömas som goda. Dagens skatteadministrativa system (inkl. det planerade RS-systemet) har inte konstruerats med hänsyn till företagens medverkan i uppbörden eller med tillräcklig insikt om vad modern administrativ teknik förmår. Möjliga alterantiv är således oprövade. Det pågående bedrivs utan att företagen såsom uppbördsansvariga är representerade i projektarbetet. RS-förslagen innebär inget nytänkande utan endast att redan befintliga interna myndighetsrutiner effektiviseras med hjälp av ADB-teknik. I ett alternativt uppbördssystem skulle arbetsgivaren inte nödvändigtvis behöva hålla sig informerad om detaljer i gällande uppbördslagar m. m. och ej heller vara tvungen att ta del av varje anställds preliminärskatteförhållanden eller andra fiskala uppbördsangelägenheter av privat natur. Systemet får dock inte förändra arbetsgivarens roll som utbetalare av lön. Rollfördelningen mellan den anställde och myndigheterna bör lika klart komma till uttryck. Kontakterna mellan arbetsgivaren och aktuell myndighet bör för arbetsgivarens del kunna reduceras till en skyldighet att på lämpligt sätt lämna uppgifter om utbetald lön och andra skattepliktiga förmåner. Företagens egen löneadministration med dess regler för bruttolöneberäkning och löneutbetalningarnas periodicitet m. m. bör vara styrande för utredningsarbetet. Detta förutsätter att alternativa uppbördsrutiner m. m. utformas med insikt om alla de villkor som gäller för företagens löneadmi Att anpassa alternativa system till de praktiska förutsättningarna hos mindre företag är av särskilt intresse även från näringspolitisk synpunkt. är realtivt sett hårdare belastade av skatteuppbörd, avgiftsuppbörd och uppgiftslämnande än större företag. Även från skatteteknisk synpunkt skulle alternativa uppbördssystem kunna erbjuda fördelar. Det borde t. ex. gå att nå bättre överensstämmelse mellan preliminär och slutlig skatt genom ett system med ackumulerad skatteberäkning, där man i avdragsberäkningarna ständigt justerar skatteuttaget med hänsyn till beräknad slutlig skatt. Anpassning kan också göras till erhållen sjukpenning, pension etc. samt till andra individuella inkomstförhållanden. Med ett effektivt sädant system skulle arbetet med kvarskatteuppbörden kunna avvecklas. Det bör också prövas om man genom ett omformat skattesystem kan förenkla deklarationsförfarandet för den enskilde. Detta borde vara möjligt genom en bättre samordning mellan uppbörds-, deklarations- och taxeringsverksamheterna och skulle då också kunna medföra ett enklare uppgiftslämnande för arbetsgivarna samt frigöra skatteadministrativa resurser. Informationsflöden och penningflöden bör sannolikt betraktas var för sig. Detta kan komma till uttryck på bl. a. följande sätt. Informationssystemen för skatteuppbörden med dess regler för avdragsberäkningar och redovisningar studeras med utgångspunkt i företagens (och myndigheternas) administrativa situation och med hänsyn till relationerna mellan skattemyndigheter, skattepliktiga och företag. Systemen för penningöverföringar av skattemedel m. m. studeras från andra utgångspunkter. Av intresse är här - förutom statskassans - enskilda företags och hela branschers olika likviditetssituationer och faktiska möjligheter att genom räntor på disponerade skattemedel nå ekonomisk gottgörelse för sin uppbördsmedverkan. Effekterna av nuvarande betalningsmönster bör belysas, och former för allmänt sett mera rationella betalningsformer för löner, personalskatter, arbetsgivaravgifter m. m. bör anvisas. Denna motion behandlar en fråga som är omfattande och komplicerad. Effektivitet och säkerhet i skatteuppbörden och i taxeringen är av största samhälleliga betydelse. Skatteadministrationens effektivitet är emellertid också ett allmänt medborgerligt intresse. Hur skatteadministrationen från samtliga dessa utgångspunkter bör vara utformad har aldrig prövats. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller 1. att frågan om att utveckla alternativa system för arbetsgivarnas medverkan i skatteuppbörden m. m. tas upp till övervägande av den inom nu pågående eller av en annan särskild utredning, 2. att ges tilläggsdirektiv med innebörd att arbetsgivarnas uppbördsmedverkan skall särskilt omfattas av rationaliseringssträvandena och att den pågående omorganisationen av den centrala skatteadministrationen utformas för alternativa och successivt enklare lösningar för arbetsgivarnas vidkommande.