mot · G102738 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. tillsattes - efter en skrivelse års pressutredning och radioutredningen - en särskild utredning för massmedieforskningen. (MMFU) avlämnade sitt betänkande Forskning om massmedier (SOU 1977:11) . Betänkandet har sedan remissbehandlats. I budgetpropositionen föreslår utbildningsministern att . anvisas till massmedieforskning under anslaget D 16 Samhällsvetenskapliga fakulteterna. Medlen skall fördelas av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ), varvid särskilt projekt som kan ha praktisk betydelse för pressen skall beaktas. MMFU:s förslag föregicks av omfattande hearings med en lång rad intressenter i massmedieforskning, såsom företrädare för massmedier, myndigheter, forskare, folkrörelser och intresseorganisationer. Till utredningen fanns också en expertgrupp knuten med representanter för journalister, massmedier, intresseorganisationer och forskning. Av remissvaren framgår att utredningen på ett tillfredsställande sätt lyckats fånga in de omfattande krav på en ökad massmedieforskning som finns i samhället. Från snart sagt alla remissorgan framhålls behovet av en ökad massmedieforskning. Den behövs som beslutsunderlag och motiveras framför allt av massmediernas allt större betydelse i samhället. är bristfällig och resurserna otillräckliga. Vi får på detta sätt otillräcklig kunskap om massmediernas sätt att fungera. I sitt förslag avvisar MMFU en centralistisk lösning. I stället förordar den ett antal åtgärder som tillsammans skall kunna förbättra forskningen utan att integriteten äventyras eller effektiviteten minskas. Utredningsförslaget hade tre huvudkomponenter: 1. tvärvetenskapliga seminarier inrättas vid fyra högskolor, och till dessa knyts två forskartjänster - en professur och en forskarassistent. En massmedieforskningsnämnd inrättas vid varje högskola med seminarium. Särskilda projektgrupper svarar för kontakten mellan avnämare och forskare. 2. ett nytt organ - en massmedieforskningsdelegation - inrättas och ges i huvudsaklig uppgift att fördela forskningsanslag till massmedieforskning. 1 delegationen ingår representanter för myndigheter, organisationer, massmedieföretag, medieverksamma och forskare. knyts delegationen till forskningsrådsnämnden (FRN). 3. speciella åtgärder vidtas för att förbättra kommunikationen mellan forskare och avnämare samt informationen om pågående och avslutade forskningsprojekt. Möjligheterna till kontinuerliga innehållsstudier och läsarundersökningar undersöks. De sammanlagda kostnaderna för utredningsförslaget beräknades 1977 till . Utredningsförslaget har mött en i princip positiv och enig remissopinion. Verksamma inom medier - (), (), olika pressgrupper som (FLT) och A-pressen - har haft överensstämmande åsikter med representanter för högskolorna (UHÄ) och . En rad myndigheter, intresseorganisationer och folkrörelser har också ställt sig positiva till den förstärkning av massmedieforskningen som MMFU föreslagit. Viss kritik mot delar av förslaget har kommit från ett par utredningar inom forskningsområdet. De invändningar dessa gör är dock mera av teknisk natur och rubbar inte huvudprinciperna i förslaget. Den viktigaste delen av utredningens förslag har många bedömt vara förstärkningen av forskningsorganisationen genom de tvärvetenskapliga seminarierna och de nya forskartjänsterna. UHÄ skriver bl. Utredningens förslag att utnyttja och bygga vidare på de resurser och den kapacitet som finns samlade på skilda håll inom universiteten ger enligt UHÄ:s mening förutsättningar för den bästa lösningen. Samma uppfattning hårde direkt berörda forskarna givit uttryck åt genom yttrandet från Föreningen . Den ser denna del av förslaget som ett fruktbart sätt att söka underlätta och utveckla samarbetet mellan olika discipliner. SJF och TU - i vilkas yttrande FLT instämt - anser att förslaget tillgodoser organisationernas krav på massmedieforskning och tillstyrker sålunda inrättandet av tvärvetenskapliga seminarier vid minst fyra högskolor med två forskartjänster knutna till vartdera dessa. ställer sig positivt till MMFU:s förslag i sin helhet eftersom det anser att den dominerande delen av forskningen bör ligga på universitetsorganisationen och inte på forskningsinstitut. Flertalet remissorgan betonar det positiva i att utredningen föredragit en icke centralistisk lösning. Vad gäller den särskilda delegation som MMFU föreslog finns visserligen olika invändningar av teknisk art och en rad synpunkter på sammansättningen. Man kan dock konstatera att flertalet är införstådda med vikten av att särskilda resurser ställs till massmedieforskningens förfogande och att de olika intressenterna får ett inflytande över dessa. uttrycker liksom flera andra organisationer och myndigheter sin önskan att ingå i delegationen. SJF och TU anser att konstruktionen är väl genomtänkt. UHÄ menar dock att det nya humanistiska samhällsvetenskapliga forskningsrådet () skulle kunna ges de uppgifter som utredningen tänkt för delegationen. I fråga om den tredje delen av förslaget - service och kommunikation - har flertalet remissvar betonat vikten av detta avsnitt. () som tillstyrker utredningens hela förslag skriver att det är angeläget att kontakten mellan forskarna och det samhälle de skall arbeta för förstärks. ställer sig positivt till förslaget att förbättra dokumentation och kontaktverksamhet. Sammanfattningsvis kan sägas att den mycket positiva remissopinion som förslaget mötts av inte har redovisats på ett tillfredsställande sätt i budgetpropositionen. Det är uppenbart att det finns ett mycket brett samhällsintresse för åtgärder i den riktning som utredningen föreslagit. Utbildningsministern avvisar utredningsförslaget av principiella - icke ekonomiska- skäl. Han förklarar bl. a. att de tvärvetenskapliga seminarierna kan innebära risk för centralism. Han anser att högskolorna själva skall prioritera behoven av professurer och att kontakterna mellan undervisning och forskning måste göras intimare. Det är svårt att förstå ställningstagandet som inte har någon grund i utredningens material eller bland de många remisserna. Det alternativ som föreslås - särskilda medel till UHÄ - är en improvisation som inte tillgodosett den upprustning som behövs av den svenska massmedieforskningen. Man kan också ställa sig tveksam till om den praktiska tidningsforskning som utbildningsministern speciellt ömmar för är den som är mest eftersatt och i störst behov av stöd. Forskarna och högskolorna har inte uttryckt några farhågor för att seminarierna skulle bli centralistiska och därmed utgöra en risk för forskningens mångfald. De har tvärtom betonat motsatsen. Seminarierna kan bli viktiga träffpunkter för forskarna men kommer inte på något sätt att kunna dominera forskningen. Det allvarliga är att förslaget i budgetpropositionen inte tillgodoser kraven på fast basorganisation, kommunikation och dokumentation. Det kan knappast förbättra läget för denna angelägna forskningsgren. Regeringen bör därför återkomma till med ett förslag i huvudsak enligt den modell som massmedieforskningsutredningen har föreslagit. Med hänsyn till vad som anförts ovan hemställs 1. att beslutar avslå regeringens förslag att under anslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna (D 16, ) anvisa . för massmedieforskning samt besluta att till anslaget för /79 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att beslutar att hos regeringen hemställa om ett förslag till 1978/om en massmedieforskningsorganisation i huvudsak enligt den modell som massmedieforskningsutredningen har föreslagit. () () () () () ()