mot · G1021625 · 1978-01-25 00:00:00 — om spridningen av kemiska preparat inom jord- och skogsbruket Inom jord- och skogsbruket används stora kvantiteter bekämpningsmedel av olika slag. För skogsbrukets del är det i forsta hand fråga om fenoxisyror men också gödningsmedel. Kemikalieanvändningen i jordbruket är mycket mera omfattande. De kvantiteter fenoxisyror och gödningsmedel som används är tiotals gånger större än i skogsbruket, och dessutom används stora kvantiteter bekämpningsmedel mot ogräs, insekter, svampar m. m. Behandlingsmetoderna skiljer sig också. Medan det i skogsbruket går mellan varje behandling av en viss areal, sker behandling inom jordbruket ofta . I skogsbruket är flygbesprutning vanlig medan andra spridningsmetoder dominerar inom jordbruket. Kemikalieanvändningen motiveras av ekonomiska skäl. Det är också uppenbart att en kraftig begränsning av den skulle leda till minskad produktion. Från ekologisk utgångspunkt inger dock kemikalieanvändningen oro. En del av de medel som används ger skadeverkningar som ibland visar sig först . Andra konsekvenser är otillräckligt kända - detta gäller särskilt konsekvenserna på lång sikt. Det måste vara en ambition att så långt möjligt begränsa kemikalieanvändning inom jord- och skogsbruket. Detta kan ske genom en fortsatt utmönstring av kemiska medel, genom utveckling av mindre skadliga medel, genom utveckling och tillämpning av biologiska bekämpningsmetoder m. m. Det finns på något goda möjligheter att finna sådana metoder, vilket skulle möjliggöra en hög produktivitet med kraftigt minskad användning av kemiska medel. Det är angeläget att främja en sådan utveckling. Riksdag och regering fattade beslut om förbud mot användning av en typ av fenoxisyror (2,4,5-T-preparat). Därmed har de mest omstridda preparaten kommit bort. Men fortfarande används andra ämnen, vilkas skadeverkningar och långsiktiga konsekvenser inte är fullständigt kända. Även om dessa preparat hör till de mest undersökta är användningen av dem fortfarande omstridd. En bidragande orsak härtill är spridningsmetoden och diskussionen huruvida flygbesprutning innebär inskränkningar i allemansrätten. Invändningar kan med fog resas mot en omfattande flygbesprutning, som inte tar tillräcklig hänsyn till motstående intressen. saknas dock förutsättningar att helt stoppa flygbesprutningar. som finns - bekämpning framför allt - har också sina nackdelar, inte minst arbetsmiljömässiga. Det finns emellertid anledning att noga pröva möjligheterna att söka begränsa besprutningarnas omfattning. Utvecklingsarbete pågår när det gäller nya preparat. Möjligheterna att använda större andel lövmassa inom skogsindustrin diskuteras, liksom möjligheterna att genom betesdrift hålla efter lövslyet. Det senare skulle kraftigt minska behovet av flygbesprutning. Det finns också skäl för restriktivare regler för flygbesprutningen. Man bör således avstå från att spruta inom rekreationsområden, nära bebyggelse etc. Man bör sträva efter att få till stånd fler frivilliga överenskommelser om begränsningar. Informationen om besprutning bör också förbättras. Man bör undvika besprutning . Regeringen bör noga pröva möjligheterna att ytterligare begränsa skogsbesprutningen och verka för ökade kontakter mellan skogsbrukets företrädare och motstående intressen. Användningen av kemiska bekämpningsmedel inom jordbruket är som redan nämnts mycket omfattande. Det måste vara en strävan att kraftigt minska denna bekämpning och att finna ersättningsmetoder, som är ekologiskt riktiga. Forskning pågår givetvis. Man undersöker således t. ex. möjligheterna att ändra odlingsteknik, att få fram mer motståndskraftiga grödor liksom olika biologiska bekämpningsmetoder. Vi vill här särskilt ta upp den . Biologisk bekämpning innebär att vi med hjälp av levande organismer bekämpar andra växt- eller djurarter som vi anser vara oss till olägenhet. Exempel på sådana är parasitinsekter, rovlevande insekter och kvalster, nematoder, bakterier, virus, svampar. Dessa kan användas främst för bekämpning av skadeinsekter, men metoden är tillämplig också på t. ex. svampangrepp. Sådana metoder används även i främst i växthusodling. 1 andra länder finns andra exempel. Fördelen är främst att metoderna direkt inriktas mot skadegöraren och alltså inte behöver få effekter i miljön på samma sätt som kemikalieanvändningen. Utveckling och tillämpning pågår på många håll i världen, men det innebär stora svårigheter att importera metoder. Varje land måste i regel utveckla sina egna lämpliga metoder anpassade till de speciella behoven. För vår del kan dock ett sådant utvecklingsarbete med fördel drivas på nordisk bas. Denna verksamhet är enligt vår mening eftersatt i . Vi har specialister, men deras arbetsförhållanden kan förbättras. Det behövs tjänster och organiserad utbildning. Ett institut för verksamhet av det här slaget har diskuterats. Frågan har också utretts på nordisk bas. Vi anser det angeläget att beslut kan fattas om en effektiv satsning på denna bekämpningsmetodik. En annan allvarlig miljörisk är utsädesbetning med kvicksilverpreparat. har inventerat tillflödet till miljön av kvicksilver varav betningen svarar forén betydande andel. Det fins även här möjligheter att finna ersättningsmedel. Det är vidare angeläget att genom förbättrad information m. m. söka begränsa tillförseln av kemikalier. Detta gäller såväl bekämpningsmedel som kvävegödsling. Kvävegödslingen kan ha negativa effekter genom förorening av vatten och på lång sikt genom påverkan av ozonskiktet. Det är angeläget att dessa problem uppmärksammas ytterligare. Det är vidare viktigt att de försök, som pågår på olika håll med olika former av alternativt jordbruk, främjas och att man tar till vara de erfarenheter som kommer fram från dessa. Med hänvisning till det anförda hemställes att ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av åtgärder i syfte att begränsa användningen av bekämpningsmedel och andra kemiska medel inom jord- och skogsbruket. () ()