mot · G102823 · 1978-01-24 00:00:00 — om ett statligt industricentrum i Den styvmoderliga behandling som varit utsatt för från högre statliga myndigheter har framför allt dratobat länets inland. Oavsett om det från regeringshåll talats om full eller överfull sysselsättning har det i dessa områden varit en stadig minskning av arbetstillfällen. Rationaliseringen i form av omfattande mekanisering av skogsbruket har medfört arbetslöshet och avflyttningar. Ansvariga myndigheter har aldrig ställt de stora skogsbolagen inför kravet att ordna alternativ sysselsättning för de många arbetstillfällen som försvunnit. Bygder har lämnats öde. Befolkningen har tvingats att flytta. Ett av de områden som i detta sammanhang varit särskilt utsatt är Ångeregionen. Sedan i viss utsträckning genom samhällsingripanden industrialiserats, ligger Ångeområdet mellan och som ett , varifrån framför allt ungdomen måste flytta. Men inte endast rationaliseringen inom skogsbruket har skapat omfattande sysselsättningsminskning. Även har märkbart drabbat . Området har genom dessa organisationsförändringar ständigt förlorat sysselsättningstillfällen. För att Ångeregionen inte skall förtvina och håglösheten sprida sig bland befolkningen måste staten träda till. , en stor järnvägsknutpunkt belägen mitt i landet, har direkt järnvägsoch landsvägsförbindelse med såväl svenska som norska kuststäder - t. ex. och . Inte minst från transportsynpunkt är området attraktivt, vilket borde underlätta lokalisering av industriföretag. Utan statens aktiva medverkan kommer dock inte Ångeregionen att utvecklas. är i detta sammanhang ett talande exempel. Inrättandet av ett statligt industricentrum skulle vara ett steg på vägen. Även om en dylik anläggning inte helt löser sysselsättningsfrågorna i denna region, bör det vara en god start. Då den dåvarande regeringen föreslog inrättande av nya statliga industricentra förbigicks återigen . , som också prioriterats av den utredningsnämnd som haft hand om utredningen, blev dock sidsteppad. Trots att uppfyllde kraven på bl. a. befolkningsutveckling och arbetslöshet och intog förstaplacering då det gällde rangordningen för erhållande av statligt industricentrum, förbigicks . I propositionen 1975/76:185, undertecknad av dåvarande arbetsmarknadsminister , där det föreslogs två nya orter för statliga industricentra förbigicks helt den utredning som skulle ha legat till grund och utgjort vägledning för propositionen. I denna utredning indelades de många olika orterna i tre prioriteringsgrupperingar. Till grupp 1, som innehöll de kommuner som hade de sämsta förhållandena, dvs. kommuner där insatser var angelägnast, ställdes i första rummet. Trots detta förbigicks . Propositionen var i detta fall en typisk byråkratisk skapelse, som inte tog hänsyn till rådande förhållanden. Propositionen blev en verklighetsfrämmande skrivbordsprodukt. Att den gången myglades bort står helt klart. Regeringen föreslog två helt andra kommuner i län med kraftfulla och för sina län kämpande landshövdingar. Några bärande skäl för varför de två föreslagna kommunerna skulle erhålla de nya statliga industricentra fanns inte med i propositionen. Allt som i detta avseende kan betraktas som motivering återfinns på s. 20 i propositionen 1975/76:185: En av de nya anläggningarna bör enligt min mening ligga i . Den andra anläggningen bör lokaliseras längre söderut än de båda nuvarande anläggningarna. Jag förordar att industricenteranläggningarna skall byggas i och . Detta var allt som kan hänföras till motivering för den dåvarande regeringens och arbetsmarknadsminister förslag. Några som helst motiveringar varför de föreslagna industrianläggningarna skulle ligga just på dessa platser saknades i propositionen. Dylika motiveringar efterlystes av undertecknad, då frågan behandlades i inrikesutskottet och även i riksdagsdebatten . Frågorna besvarades dock aldrig. Arbetsmarknadsminister var givetvis inte närvarande i kammaren då frågan avgjordes. Statliga industricentra finns alltså nu i , , och . Inringat ligger , som så tidigare fått se sig styvmoderligt behandlat av högre myndigheter. Den utredning som det här ovan refererats till hade gjorts av , , vars uppgift var att skapa underlag för industricentralokalisering. Utredningen framförde som sin mening bl. a. att: Ett industricentrum skapar ej enbart i sig själv nya arbetstillfällen utan torde också medverka till att stimulera en mångfald servicefunktioner, varför också socialpolitiska principer kan läggas på industricentraverksamheten. Då vår hemställan om byggande av ett statligt industricentrum i avslogs , skedde det under det givna löftet att står först på listan vid nyetableringar. Detta löfte bör nu uppfyllas. Arbetsmarknadsläget i denna kommun kräver detta. kommun har vidtagit omfattande förberedelser och utvecklat ett omfattande industriområde med goda resurser. Kommunen står väl förberedd för ett dylikt statligt industricentrum. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för att ett statligt industricentrum förläggs till .