mot · G1021563 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1563 av m. fl. om utbildningen av fritidsledare, m. m. Utbildning av fritidsledare bedrivs f. n. som allmän utbildningslinje inom högskolan vid fem statliga högskoleenheter (, , , och ). Före högskolereformens genomförande hade utbildningen karaktären av s. k. kombinationsutbildning med en gymnasial del om två terminer och en högskoledel av motsvarande längd. Ett stort antal folkhögskolor har startat utbildning av fritidsledare. Ungdomsledarutbildning bedrivs f. n. som högskoleutbildning på två orter (och ) i landet. Linjen betecknas som allmän utbildningslinje inom högskolan. Som lokal utbildningslinje ges f. n. idrotts- och friluftsledarutbildning inom den kommunala högskolans ram. Utbildningen finns på endast en ort () i landet. I propositionen 1977/78: 100, bilaga 12 föreslår regeringen att den utbildning till fritidsledare som bedrivs med statligt huvudmannaskap och den utbildning till ungdomsledare samt idrotts- och friluftsledare som f. n. bedrivs med kommunalt huvudmannaskap överförs till folkhögskola. Förslaget innebär att all berörd utbildning samlas under beteckningen fritidsledarlinje och endast ges vid folkhögskola. Genom beslutet att uppta fritids- och ungdomsledarutbildningarna som allmänna utbildningslinjer inom högskolan har också tagit ställning för att dessa linjer motsvarar de krav på varaktighet, utbildningskvalitet, yrkesinriktning m. m. som ställs på sådan utbildning. Regeringens förslag i propositionen 1977/78: 100 får till konsekvens att en utbildning som betecknas som allmän utbildningslinje inom högskolan inte organisatoriskt kan anordnas inom högskolans ram, dvs. vid statlig eller högskoleenhet. Folkhögskolan är en på många sätt utmärkt utbildningsform, och folkhögskolan bör också kunna fullgöra en betydande insats beträffande högskoleutbildning för att möjliggöra att fler människor ges en reell chans till en högre yrkesinriktad utbildning. Folkhögskolan bör emellertid inte ges monopol på en viss utbildning hörande till högskoleområdet. I ges f. n. fritidsledarlinjen vid den statliga högskoleenheten. Ungdomsledarlinjen och idrotts- och friluftsledarlinjen ges inom ramen för den på orten. Mellan den statliga och de kommunala utbildningarna förekommer en tämligen omfattande lärarsamverkan. Som allmän utbildningslinje vid den i anordnas f. n. också fritidspedagogutbildning. Mellan denna utbildning och övriga utbildningar inom fritidssektorn förekommer självfallet också en nära samverkan. All ovan nämnd utbildning i har sedan höstterminen 1977 samlats i ett gemensamt pedagogiskt ledningsorgan, linjenämnden, organisatoriskt knuten till den statliga högskoleenheten. har inrättats av styrelsen för högskoleregion, som också uttalat ett starkt stöd för att högskoleutbildningen inom fritidssektorn bibehålls och förstärks i . I ett gemensamt yttrande (ej omnämnt i prop. 1977/78: 100, bil. 12) över folkhögskoleutredningens förslag i dessa stycken föreslog skolstyrelsen i kommun, läns landstings utbildningnämnd samt högskolan i med stöd av berörda lärare att utredningens förslag för vidkommande ej skulle genomföras. I stället förordades ett snabbt förstatligande av berörda utbildningar. I yttrandet pekas, förutom på frågor om berörd lärarpersonals anställningstrygghet, på de goda samverkans- och utvecklingsmöjligheter en sådan åtgärd skulle medföra. Högskolereformen innebär bland mycket annat att en strävan till profilering av utbildningsutbudet på resp. högskoleort i nära anslutning till områdets näringsgeografiska och andra förutsättningar uppmuntras. Utbildningsministern förespråkar också i propositionen 1977/78: 100, bil. 12 (s. 369) att utbildningsutbudet i synnerhet på de s. k. utbyggnadsorterna hålls samman för att undvika en onödig splittring och ineffektiv användning av tillgängliga resurser. I finns ytterst goda betingelser för en fruktbärande samverkan, förutom mellan de skilda utbildningarna inom fritidssektorn, mellan dessa och övrig högskoleutbildning på orten. Så förbereds f. n. en samverkan mellan fritidsledarlinjen och övrig utbildning mot administrativ och social yrkesverksamhet. I motionen 1976/77: 1553 med anledning av propositionen 1976/77: 76 om utbildning av förskollärare och fritidspedagoger m. m. pekades bl. a. på utvecklingen mot en ökad integration mellan skilda samhälleliga och enskilda organs insatser för gruppen barn och ungdom. Denna utveckling stöder en nära samverkan också inom berört utbildningsområde. En sådan samverkan skulle i fallet kunna finna ändamålsenliga former genom ett enhetligt huvudmannaskap mellan utbildningen på t. ex. social linje, fritidsledarlinje och fritidspedagoglinje. För att detta skall bli möjligt krävs dessutom att utbildningen av fritidspedagoger får fortsätta i . lärarutbildningsutredning avstyrkte, mot bakgrund av utredningens arbete med att på grundval av beslut om skolans in re arbete skapa kombinationstjänster som lärare/fritidsledare, folkhögskoleutredningens förslag. Således talar även LUT:s uppdrag för ett annat beslut i den berörda frågan än det av regeringen föreslagna. Till yttermera visso planerar högskolan i med stöd en utbildningslinje med inriktning mot turistsektorn, vilken skulle komma att komplettera utbildningsprofilen på högskoleorten. Den del av utbildningen inom fritidssektorn som med fördel kan ges även vid folkhögskola är den mer aktivitetsinriktade. Dock föreligger ett stort behov av en administrativt inriktad utbildning på området, vilken åtminstone för vidkommande sannolikt högskolan har bättre förutsättningar att ge. Om man därtill lägger fördelarna med samverkan mellan en administrativt inriktad och en aktivitetsinriktad utbildning framstår regeringens förslag om att föra all fritids- och ungdomsledarutbildning till folkhögskola som felaktigt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar hos regeringen anhålla att den nuvarande utbildningen av fritidsledare med statligt huvudmannaskap och utbildningen av ungdoms- samt idrotts- och friluftsledare jämte fritidspedagoger med kommunalt huvudmannaskap även efter skall bedrivas vid högskolan i , 2. att beslutar hos regeringen anhålla att de ovan angivna utbildningarna jämte fritidspedagogutbildningen ges ett statligt huvudmannaskap.