mot · G1021477 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om en ny företagsform för mindre företag I finansplanen i årets budgetproposition påpekas de problem som sammanhänger med att nyföretagandet i landet är alltför lågt. Detta har naturligtvis betydelse för sysselsättning och tillväxt i ekonomin. som småföretag fusioneras eller köps upp av större företag - och sysselsättningen ofta i samband därmed minskas eller upphör - förekommer inte en motsvarande undervegetation i näringslivet. Från olika håll reses nu med tilltagande kraft kraven på ökad hushållning med naturresurser. Om vi skall kunna förena dessa krav med en bibehållen hög ekonomisk och teknisk standard, är det viktigt att vi på ett bättre sätt än tidigare vårdar och underhåller våra tillgångar såsom produktionsresurser, byggnader, kollektiva och enskilda transportmedel och kapitalvaror i hushållen. För att klara detta krävs ett tillskott av insatser inom reparations-, underhålls- och servicesektorn. Här uppkommer då ett stort utrymme för sysselsättning och etablering av småföretag. Tyvärr saknas f. n. företagsformer som gör det lätt och eftersträvansvärt att etablera småföretag. Aktiebolaget är en företagsform som framför allt är lämpad för större företag och där kapitalinsatsen och vinstintresset utgör den avgörande styrmekanismen. Möjligen kan arbetet i den tillsatta bolagskommittén komma fram till förändringar som något underlättar för mindre företag. Den kooperativa företagsformen har från många synpunkter företräden framför aktiebolaget. Enligt föreningslagen skall en ekonomisk förening, vars medlemmar deltar som avnämnare eller leverantörer, främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Emellertid är denna företagsform också mest lämpad för större företag och bör helst innebära en sammanslutning av en något så när homogen grupp med likartad inriktning och målsättning. De krav som skulle ställas på en företagsform för småföretag inom bl. a. de sektorer som ovan antytts är att man inom ett företag på likvärdiga grunder skulle kunna förena bidrag med kapital, kunskap och arbete. Inte sällan förekommer det att några personer var för sig har tillgång till några av dessa resurser och tillsammans alla, men de saknar en form där de i samverkan kan utnyttja dem. De företagsformer som f. n. erbjuds innebär lätt att den ene profiterar på den andre, och ofta har kapitalet övertaget, vilket leder till misstänksamhet - och därför kommer ingen verksamhet till stånd. En kooperativ företagsform för småföretag som kunde undanröja dessa hinder borde därför tillskapas. Principen borde vara ett andelssystem som svarade mot arbetsinsatsen. Genom att teckna sin andel - dvs. att bidra med sitt arbete till företaget - skulle den enskilde garantera sin insats, som då inte behövde inbetalas utan först med viss del . Den som redan från början hade tillräckligt med pengar för att inbetala insatsen borde kunna göra detta, och insatsränta borde därför utgå. De medlemmar som ville tillskjuta mer än sin andel till företagets kapital skulle få göra detta i form av lån. Medlemmarnas tecknade insatser skulle utgöra underlag för att erhålla ytterligare lånat kapital till företaget. Ett eventuellt rörelseöverskott, efter en preliminär löneutbetalning till medlemmarna, skulle fördelas i förhållande till arbetsinsatsen (= andelarna). En viss förändring av insatsräntan i förhållande till lönsamheten kan övervägas men borde knappast bli aktuell utom vid över- resp. underskridande av vissa gränser. Den kapitaltillväxt som eventuellt uppkommer i företaget skulle rimligen också fördelas på andelarna. Om medlem utträder skulle denne då få ut den ökning som svarar mot den inbetalda insatsen. En ny medlem skulle kunna teckna en andel utan att inbetala beloppet, dvs. på samma villkor som de som startade företaget. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär tilläggsdirektiv till utredningen och dess roll i samhället att även utreda frågan om särskild kooperativ företagsform för småföretag. () ()