ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102218 · 1978-01-10 00:00:00 — av m. fl. om erkännande av och bistånd till Demokratiska republiken Efter århundraden av kolonialt förtryck och efter försök från inhemska privilegierade klasser att omintetgöra Östra Timors självständighetsförberedelser kunde FRET1L1N deklarera Östra Timors nationella frihet och oberoende. Varken eller godtog Östra Timors självbestämmanderätt, och angrep indonesiska trupper, 30 000 soldater, . har bedrivit ett systematiskt våldförande på befolkningen i de områden som fortfarande behärskas av dess trupper, dvs. 15 96 av territoriet. Trots stora svårigheter har Östra Timors regering under FRETILIN:s ledning organiserat befolkningen socialt, ekonomiskt, kulturellt och politiskt. Det är viktigt att republiken ges internationellt stöd. bör därför erkänna samt i FN verka för ett erkännande. Östra Timors regering har organiserat försörjningen och produktionen, vilket innebär att befolkningen inte direkt lider nöd. Trots detta är republiken i stort behov av förnödenheter. borde kunna göra en humanitär insats, bl. a. för de människor från som befinner sig i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen hemställer om att diplomatiska förbindelser upprättas med regeringen i Demokratiska republiken , 2. att beslutar anvisa . i humanitärt bistånd till (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G102220 · 1978-01-10 00:00:00 — om läkarkontroll vid val av utbildningslinje inom gymnasieskolan För det stora flertalet av de ungdomar som lämnar årskurs 9 och som skall förkovra sig ytterligare i teoretiska eller praktiska ämnen har gymnasieutbildningen en avgörande betydelse. Det händer ofta att en gymnasieelev får avbryta utbildningen eller vid avslutad sådan ej kan fortsätta inom det yrke som utbildningen omfattar, på grund av hälsoskäl. Det finns t. ex. elever som påbörjat utbildning till målare och fått sluta på grund av färgblindhet eller allergi, hårfrisörskor som varit allergiska, golvläggare med klena ryggar eller knän osv. Om dessa elever hade läkartestats vid yrkesvalet skulle de ha förhindrats att välja ett yrke som de ej kan arbeta i. Utbildningsåren har varit bortkastade för dessa elever, och det är fullt förståeligt att man då riktar kritik mot skolan. Vi är medvetna om svårigheterna att skapa garantier för sådana felval vid övergången till gymnasieskola, men tror att mycket skulle vara vunnet om skolan på ett mycket tidigt stadium uppmärksammade detta problem. De elever som väljer utbildningslinjer inom områden där risker kan föreligga bör därför i samband med preliminärt besked om intagning i gymnasieskolan fä möjlighet att genomgå för yrket adekvat hälsokontroll. Vi föreslår därför att ges i uppdrag att i samråd med medverka till en uppläggning av en sådan läkarkontroll. Med stöd av ovanstående hemställs att ger regeringen till känna vad ovan sagts om behovet av läkarkontroll i samband med ungdomars val av studieväg. () HANS ()
mot · G102226 · 1978-01-04 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:76 med energisparplan för befintlig bebyggelse Det statliga stödet till energibesparande åtgärder i bostadshus infördes . infördes statligt stöd till energibesparande åtgärder i kommunala och landstingskommunala byggnader, näringslivets byggnader m. m. samt trädgårdsnäringens byggnader. Medel avsattes också för energibesparande åtgärder i civila statliga byggnader. beslöts om en utvidgning av stödet till att avse även energibesparande åtgärder i allmänna samlingslokaler och byggnader som ägs av bl. a. kommunala eller landstingskommunala bolag, varvid som en förutsättning angavs att bolaget helt ägdes av kommun eller landstingskommun. Detta ändrades genom prop. 1976/77:107 så att alla bolag, där kommunen eller landstingskommun äger bestämmande inflytande, numera kan få stöd. I den nu aktuella propositionen anför statsrådet bl. Regeringens politik har tidigare kommit till uttryck i bl. a. propositionen 1976/77:107 om hushållning med energi i byggnader m. m. antog denna proposition i allt väsentligt. I propositionen framhålls, att det är angeläget att kraftfulla åtgärder vidtas för att ytterligare höja ambitionsnivån i energisparandet. Riksdagsbeslutet innebar godkännande av åtgärder som på olika sätt syftar till att öka energisparandet. Sålunda förbättrades och förstärktes det statliga energis parstödet avseende bostäder, allmänna samlingslokaler m. m. samt kommunala, landstingskommunala och civila statliga byggnader. Vårt sätt att hushålla med energin har stor betydelse för våra möjligheter att uppnå centrala mål för samhällsutvecklingen. Vi har ett ansvar för att skapa en god miljö och ett till ekologiska krav bättre anpassat samhälle för dagens och morgondagens generationer. Energihushållning genom effektivisering av energianvändningen är en viktig förutsättning för att uppnå detta mål. Jag instämmer i bostadsministerns syn på behovet av energibesparande åtgärder. beslut om att göra olika energisparstimulerande lån och bidrag permanenta speglar en medveten politik för att förbättra energisparandet. Med utgångspunkt i detta beslut synes mig dock den begränsning av bidrags- och lånemottagare som skett olycklig. Genom att så precist ange vilka som kan söka bidragen och lånen utestängs vissa organisationer. Vad jag främst åsyftar är stiftelser som äger fastigheter, t. ex. vissa folkhögskolor som drivs i stiftelseform. Om en folkhögskola ägs av kommun och/eller landsting faller skolan inom bestämmelserna och kan få stöd till energisparåtgärder. Däremot icke om skolan drivs i form av en stiftelse. knappast vara avsett vid utformningen av bestämmelserna och bör rimligen ändras. Med anledning av ovanstående yrkar jag att beslutar om sådana förändringar i låne- och bidragsreglerna för energibesparande åtgärder, att även folkhögskolor som ägs av stiftelser kan erhålla det statliga stödet till energibesparande åtgärder.
mot · G102230 · 1978-01-10 00:00:00 — av m. fl. om en utredning rörande Guadeloupe-medlen Det svenska kungahust åtnjuter en årlig inkomst av f. n. - den s. k. Guadaloupe-räntan. Grunden härför är uppfattningen att ön vid det aktuella tillfället överläts icke till utan till den dåvarande tronföljaren, marskalk . Varje rättsgrund för nämnda uppfattning saknas. Inget gåvobrev existerar. Traktattext och andra omständigheter pekar klart på att ön icke var privategendom. Att gåvan skulle skett i erkänsla för marskalkens insatser för de förbundna i kriget mot motsäges helt av att de förbundna bevisligen var ytterst missnöjda med den opålitlige agerande. Övertygande material har däremot framlagts för att icke blott olagligt tillskansade sig ersättningen förön och därmed räntan, utan dessutom för att en rad rådsmedlemmar mottog omfattande mutor för att täcka upp det lagstridiga förfarandet. Som följd härav undandras betydande summor det svenska statsverket utan att rättsgrund härför finns. Denna rättsaffär har grundligt behandlats i på grundforskningar vilande utredning En furstlig svindel. Vi tillåter oss att - så snart det nämnda verket föreligger till försäljning i allmänna handeln - bilägga det till denna motion. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en förutsättningslös utredning avsedd att undersöka lagligheten i beteende i Guadaloupe-affären och därmed rätten till den inkomst det svenska kungahuset genom detta beteende lyckades tillskansa sig. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) C.-H.
mot · G102231 · 1978-01-10 00:00:00 — av m. fl. Prisstegringarna blev omkring 14 96. Olika prognoser anger mellan 10 och 13 96 som trolig prisstegringsnivå. Den preliminära nationalbudgeten räknar med en ökning av konsumentpriserna med 9 96. Om något av dessa tips kommer att slå in, är det oacceptabelt. Prisstegringarna slår mot dem som inte kan göra spekulationsvinster på inflationen. De drabbar främst de lönarbetande, men även många mindre företag. En prisstegringstakt på runt 10 96 och mer, som vi haft , måste stoppas. En första åtgärd är ett allmänt prisstopp. Prisregleringslagen ger möjligheter till ett sådant. bör därför uppdra åt regeringen att den använder prisregleringslagen så att ett allmänt prisstopp sätts i kraft. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen hemställer att ett allmänt prisstopp införs. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G102233 · 1978-01-10 00:00:00 — av och om vidgad rätt att tillverka vin Varje medborgare har rätt att för eget behov tillverka vin, definierat enligt Lagen om tillverkning av drycker m. m. Syftet med denna rättighet är att göra det möjligt förbi. a. odlare av frukt och bär att utnyttja ett överskott av dessa produkter för att göra eget vin. För att undvika att problem gällande gränsdragningen mellan förbjuden sprittillverkning och tillåten hemtillverkning av vin uppstår föreslogs i propositionen 1976/77:108 vissa förändringar i den ovan nämnda lagen. förordade emellertid att lagstiftningen i huvudsak skulle bibehållas oförändrad med motiveringen att de tidigare bestämmelserna inte medfört några alkoholpolitiska olägenheter. Detta blev också beslut. I propositionen 1976/77:108 angavs således syftet med att tillåta hemtillverkning av vin vara vad som ovan redovisats. Man anför emellertid också följande: Då russin traditionellt är en ingrediens vid hemtillverkning av vin, oavsett vilka produkter som används i övrigt, bör dessa tillåtas även . Vi anser att denna argumentation också bör kunna anföras i fråga om tillverkning av så kallat maskrosvin, vilken alltså bör bli tillåten. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om utökning av rätten att tillverka vin i enlighet med vad som i motionen anförs. () BO ()
mot · G102234 · 1978-01-10 00:00:00 — av och om översyn av vinbeskattningen Den nuvarande utformningen av vinbeskattningen i vårt land har lett till konsekvenser som enligt vår mening är negativa. Beskattningen sker genom en grundavgift (. per liter lättvin), en procentavgift (29,84 96) av butikspriset samt mervärdeskatt. Detta innebär bland annat att varje prishöjning på inköpssidan blir i stort sett fördubblad för konsumenten. Denna utveckling är negativ från flera synpunkter, inte minst alkoholpolitiska. Anser man att en övergång från konsumtion av starkare drycker till svagare är eftersträvansvärd, bör prispolitiken utformas så att det målet är möjligt att uppnå. Konsumenten bör ha möjlighet att prova olika kvaliteter och inte bara hänvisas till de billigaste sorterna. I så fall kanske denne lika gärna konsumerar starksprit. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för beskattningen av vin i enlighet med vad som anförs i motionen. BO () ()
mot · G102237 · 1978-01-11 00:00:00 — om försvarets rationaliseringsinstituts fortsatta verksamhet () inrättades efter beslut av . I samband härmed nedlades statskontorets militära enhet. som FRI verkat, har rationaliseringsinsatserna i stor utsträckning inriktats på organisationsfrågor och administrativa system och rutiner, varvid flera stora projekt genomförts och avslutats. Verksamheten torde i fortsättningen komma att i större utsträckning inriktas på biträde åt totalförsvarsmyndigheternas interna rationaliseringsverksamhet, varvid institutets arbete förändras från självständiga projekt till konsult- och expertmedverkan. Parallellt med detta arbete sker löpande granskning av lokalbehov i samband med planerade investeringar, rationaliseringsåtgärder på det kontorstekniska området samt utveckling av datorstödda informationssystem. Under FRI:s verksamhetstid har antalet anställda fördubblats. har anslagen ökat från 5 milj. kr. /69 till ca 25 milj. kr. för /79. Det kan ifrågasättas om den expert-och konsultverksamhet och de löpande arbetsuppgifter som institutet fortsättningsvis kommer att handha kräver en separat organisation, fristående från det statliga rationaliseringsorgan som i övrigt svarar för liknande verksamhet, nämligen statskontoret. Flera skäl talar för att statlig rationaliseringsverksamhet sammanhålles i ett gemensamt organ. Därigenom kan resurserna disponeras på ett smidigt och ekonomiskt sätt. Rationaliseringsverksamheten inom totalförsvaret skiljer sig heller inte från rationalisering inom statlig verksamhet i övrigt. Det finns alltså skäl för att nu göra en översyn av FRI:s verksamhet och undersöka möjligheterna till en ökad samordning av den statliga rationaliseri ngsverksamheten. Mot bakgrund av vad ovan framförts hemställes att hos regeringen begär en utredning om försvarets rationaliseringsinstituts fortsatta verksamhet och organisation i enlighet med vad i motionen anföres. () ()
mot · G102238 · 1978-01-10 00:00:00 — om överflyttning till av skolenheter Genom beslut om försvarets inriktning, grundat på propositionen 1976/77:74 samt regeringens direktiv till försvarets fredsorganisationsutredning(bl. Dir 1977:22), har anvisningar lämnats om minskning av fredsorganisationen, bl. a. vid marinen. En översyn av marinens liksom övriga försvarsgrenars fredsorganisation kan i och för sig vara motiverad och med hänsyn till kostnadsutvecklingen även nödvändig. Det är dock angeläget att de arbetsmarknadsmässiga konsekvenserna för berörda kommuner i möjligaste mån begränsas. Den verksamheten i har varit utsatt för en successiv minskning i vad gäller antalet anställda. En fortsättning av denna utveckling synes vara att vänta. Även flygvapnets fredsorganisation i kommer att minska ytterligare. Detta i kombination med sysselsättningsminskningar inom andra statliga verksamheter har medfört och kommer att medföra stora problem på arbetsmarknaden, vilka även bör ses mot motsvarande svårigheter inom det civila näringslivet i . Konsekvenserna av en kommande omläggning av gymnasieutbildningen inom försvaret och genomförandet av en ny befälsordning torde ännu inte kunna överblickas. En relativt omfattande ändring av nuvarande utbildningssystem och skolorganisation synes dock vara förestående, vilket även kan komma att beröra . Någon kompensation genom utlokalisering av annan statlig verksamhet har hitintills inte kunnat erbjudas trots starka skäl och önskemål härom. Mot bakgrund av ovanstående utveckling inom försvarsmakten, då speciellt marinen, samt kommande organisationsöverväganden rörande befälsutbildningen börén överflyttning till av skolverksamhet för fast anställt eller blivande fast anställt befäl inom marinen noga studeras och övervägas. En lokalisering av skolenheter till synes från utbildningssynpunkt innebära stora fördelar, bl. a. genom den goda möjlighet som därvid erbjuds till växling mellan teoretisk och praktisk utbildning liksom de lokal- och övningsterrängmässiga tillgångar som där kan erbjudas. Även ur personalens synvinkel bör en ökad lokalisering till innebära fördelar bl. a. genom mindre flyttningar mellan olika stationeringsorter och mindre bortavaro från hemorten. Med anledning av det anförda hemställes att som sin mening ger regeringen till känna att skolenheter bör överflyttas till .
mot · G102239 · 1978-01-11 00:00:00 — Motion 1977/78:239 av om rätt till ersättning för sjukvård m. m. för svenska medborgare som är bosatta i utlandet En liten grupp svenska medborgare väljer av hälsoskäl att efter pensionsåldern bosätta sig i sydligare länder med ett varmare klimat. Det rör sig om personer med t. ex. reumatiska sjukdomar, psoriasis, astma eller annan allergisjukdom. Vistelse i ett varmare klimat kan för dessa människor betyda avsevärda lättnader i sjukdomstillståndet. Skulle en sådan person drabbas av akut sjukdom, som kräver omedelbar sjukhusvård på den nya bostadsorten, kan han för denna vård få betydande kostnader utan att svensk försäkringskassa kan träda emellan med ersättning, detta oaktat att han under hela sitt verksamma liv bidragit till uppbyggnad av vårdresurser i . Enligt lagen om allmän försäkring 2 kap. 8 8 äger försäkrad, som ej är bosatt i riket, rätt till sjukvårdsersättning endast om vårdbehovet uppkommit i . vistelse utomlands stryks försäkrad i regel ur försäkringsregistret. De konventioner som träffats mellan och andra länder för att ge i utlandet bosatta svenska medborgare ett utökat grundskydd är i flera fall ej tillräckliga för att minska den vårdsökandes kostnader till en nivå som är jämförbar med patientens direkta kostnader i . Den socialpolitiska samordningsutredningen förutsätts enligt socialförsäkringsutskottets betänkande 1976/77:25 pröva också frågan om utlandssvenskars möjligheter att få sjukvård i . har frågan emellertid ej hunnit behandlas. Det är vidare väsentligt att åtgärderna vid akut sjukdom inriktas på möjligheterna till ersättning för vård i bosättningslandet. Med hänvisning till vad som anförts hemställes att hos regeringen anhåller om förslag till ändring i Lagen om allmän försäkring på så sätt, att ålders- eller sjukpensionerade svenska medborgare, som av hälsoskäl bosätter sig utomlands, fortfarande - helt eller delvis - kan från svensk sjukförsäkring erhålla ersättning för sjukvård i bosättningslandet.
mot · G102240 · 1978-01-10 00:00:00 — om vidgad rätt till reseersättning för handikappad Enligt föreskrifter för resor skall ersättning för resa utgå till handikappad och om så erfordras för följeslagare vid resa till behandling. Eventuella kostnader för pollettering ersättes ej. För föräldrar till handikappade barn och för vuxna, som är rörelsehandikappade, innebär det att de personligt utprovade hjälpmedel som skall medtagas till behandlingen samt nödvändiga personliga tillhörigheter ej kan polletteras utan särskild kostnad. För barn, speciellt om de är rörelsehindrade, innebär det en otrygghetskänsla att bli lämnade ensamma medan följeslagaren hämtar de saker som skall med på resan. En vuxen rörelsehindrad har svårt att ensam taga med något bagage, då händerna är upptagna av käppar, kryckor eller av att styra en rullstol. Pollettering av nödvändiga tillhörigheter är oftast enda lösningen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna för reseersättning till handikappade med syfte att möjliggöra ersättning för de handikappades polletteringskostnader av bagage, kryckor, ev. rullstolar etc.
mot · G102243 · 1978-01-10 00:00:00 — av och om yrkesanpassad fiskeriutbildning De flesta yrken kräver såväl teoretisk som praktisk utbildning. Detta krav tillgodoses också för flertalet yrkesgrenar. Men undantag finns. Fiskerinäringen saknar en till yrket anpassad utbildning. Detta har vid olika tillfällen påtalats av fiskerinäringens företrädare. Dessa har därvid bl. pekat på att båtarnas avancerade utrustning kräver tekniskt kunnande. Marinbiologiska kunskaper är nödvändiga för att inte äventyra fiskets framtid. Och fiskberedningsindustrin kräver kunnigt folk. Genom att ge yrkesfiskarna tillgång till en teoretiskt och praktiskt väl anpassad utbildning skulle samhällets stödåtgärder bli effektivare. Troligen skulle yrkets lönsamhet öka och fler ungdomar våga satsa på fiskerinäringen. I sydöstra är intresset för en "fiskeriskola stort såväl från fiskerinäringens som från skolmyndigheterna sida. har med sin fina fiskehamn, sin stora fiskeflotta och sin fiskberedningsindustri goda möjligheter att ta hand om utbildning för blivande yrkesfiskare. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller om utredning och förslag till i motionen redovisad fiskeriutbildning. () ()
mot · G102245 · 1978-01-11 00:00:00 — 1977/78 245-250 av m. fl. om trafiken med SJ:s nya motorvagnar SJ genomför en nödvändig modernisering av sin vagnpark. I det investeringsprogram som gäller för SJ ingår bl. a. inköp av 100 nya motorvagnar. Vagnarna är avsedda att levereras . Genom dessa motorvagnar skapas bättre förutsättningar att ytterligare förstärka den positiva utveckling för persontrafiken som SJ redovisat, detta bl. a. eftersom persontrafikutveckling i mycket beror på den kvalitet som kan erbjudas i konkurrens med personbilar, buss och flyg. En ersättning av de gamla rälsbussarna med moderna motorvagnar ligger helt i linje med de krav som från socialdemokratiskt håll har framförts i andra sammanhang och som också uttalat sig för. Persontrafiken å bansträckan har stor betydelse för utvecklingen i såväl som och . Linjens betydelse betonas i de regionala trafikplanerna. Bansträckan sammanbinder i inte bara mellersta och norra län utan också med SJ:s stambanor, söder, väster och norrut. Den sydliga färjetrafiken till och från går året runt, och turistsäsong flera turer på . Färjeresa och järnvägsresa kan knytas samman. Nässjö-Oskarshamns-linjen körs med de gamla omoderna rälsbussarna. är restiden mer än 2 1/i vagnar som inte uppfyller dagens krav på bekvämlighet. Förbättrade resemöjligheter med järnväg är en nödvändighet för den allmänna utvecklingen i berörda regioner. Nyare, bekvämare vagnar, snabbare resor och bättre turtäthet skulle betydligt öka resebenägenheten på nämnda bansträcka. Med hänvisning till det anförda hemställes att hos regeringen begär att på bansträckan prioritering sker för trafik med de nya motorvagnar som levereras . () () 1 1977/78.
mot · G102246 · 1978-01-11 00:00:00 — om ökad ersättning till SJ för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. En bred folkmajoritet torde vara överens om att trafikpolitiska beslut var något av en riksolycka, att filosofin om att varje trafikgren skall bära sina egna kostnader måste förkastas. Den filosofin har bl. a. inneburit att allt större mängder gods förts över till landsväg och även att en onaturligt stor andel av persontrafiken nu sker med buss och bil. Konsekvenserna har blivit ökat vägslitage, mera olyckor, miljöpåverkan i form av luftföroreningar och onödig trängsel på gator och vägar. Vad denna utveckling har kostat samhället är omöjligt att exakt fastställa, men en allt starkare opinion inseratt vårt land icke längre har råd att behålla nuvarande trafikpolitiska principer. De har bl. a. medfört försämringar av trafikservicen, banned läggningar och indragning av stationer. Av budgetpropositionen framgår att de s. k. olönsamma bandelarna utgör 56 96 av SJ:s hela bannät. Enligt uttalanden från SJ:s ledning har man att räkna med nya bannedläggningar eller överförande av persontrafiken till bussar . Det senare väntas drabba på sträckan . Vår mening är att i avvaktan på en ny trafikpolitik, som måste grundas på en total samhällsekonomisk analys, får ingen avveckling av s. k. olönsam järnvägstrafik ske. Inga bannedläggningar, ingen indragning av persontrafik eller nedläggning av stationer för ske. Av budgetpropositionens trafikdel framgår att det trots allt finns ett ökat intresse för den spårbundna trafiken. Detta måste befrämjas genom taxenedsättningar och förbättrad service, så att järnvägstrafiken blir ett verkligt alternativ för många fler, såväl när det gäller gods som personbefordran. Det står klart att även en s. k. trafiksvag bandel kan ha en mycket stor betydelse för en bygd. Stora investeringar har gjorts, och på många håll kämpar människor en hård kamp för att fö behålla den spårbundna trafiken, som ju med en förnuftig trafikpolitik kommer att fylla en långt större uppgift än . Trafiksäkerhetsskäl, regionalpolitiska överväganden och behovet av att spara energi måste leda till denna slutsats. I den situationen bör den spårbundna trafiken på intet sätt skäras ner, och i avvaktan på en helt ny trafikpolitik måste SJ fö de medel som krävs för att driva också den järnvägstrafik som betecknas som olönsam. Statensjärnvägar har begärt 873,6 milj. kr. för att täcka underskottet för ifrågavarande trafik. Kommunikationsministern föreslår 707,7 milj. kr. Denna restriktivitet driver SJ att ta nya steg på avvecklingens väg. Vi vänder oss däremot och kräver att SJ får de medel som begärs. Med hänvisning till det anförda föreslås att under punkt , Ersättning till SJ för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m.f i bilaga 9 av budgetpropositionen beslutar anvisa ytterligare 166 milj. kr. (apk) (apk) 1* 1977/78.