ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021491 · 1978-01-25 00:00:00 — av tredje vice talmannen om översyn av avtal med om uttagande av sociala avgifter Mellan och finns upprättat överenskommelser för undvikande av dubbelbeskattning eller dubbeluttag av avgifter. Tyvärr visar det sig när dessa lagar tillämpas i det praktiska livet att de inte är heltäckande utan att det finns brister. För den enskilde medborgaren som blir drabbad av dessa brister i lagen kan det få mycket kännbara ekonomiska verkningar. En sådan lucka i lagen drabbar de svenskar som är anställda i offentlig tjänst i . En svensk medborgare som t. ex. haren norsk kommun som arbetsgivare "hamnar mellan två stolar när det gäller erläggandet av de sociala avgifterna (trygdepremier). Regleringen av dessa omfattas inte i nuvarande gemensamma avtal när det gäller offentliganställda. Ett konkret exempel kan belysa detta. En svensk medborgare som arbetade i hade en inkomst på 89 200 n.kr. Han fick på denna inkomst erlägga skatt i , som enligt dubbelbeskattningsavtalet i vanlig ordning lyftes av mot den i erlagda skatten. Men han fick som offentliganställd erlägga sociala avgifter i (sykedelen till folketrygden 3 814 n.kr. och medlemsavgift till folketrygden 4 128 n.kr. ), som inte lyftes av trots att han i vanlig ordning betalade sina sociala avgifter i sitt bostadsland . Detta är givetvis mycket kännbart för den det drabbar och innebär en djup orättvisa som enligt min mening snabbt måste ses över och rättas till. I det ovan relaterade exemplet fick den enskilde medborgaren erlägga nära 8 000 n. kr. i avgifter för ett ändamål som han inte kunde benytta sig av. Detta på grund av att de gällande bestämmelserna inte omfattar reglering av offentliganställdas sociala avgifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär skyndsamma åtgärder i syfte att undanröja de i motionen påtalade missförhållandena.
mot · G1021492 · 1978-01-25 00:00:00 — om utbetalning av sjukpenning m. m. gällande bestämmelser innebär inga sådana restriktioner som hindrar att försäkringskassornas personal kan råka ut för att behöva betala ut sjukpenning dag för dag till sjukskrivna. Möjligheten att kvittera ut sjukersättningen utnyttjas emellanåt av de försäkrade i en för berörda kassor besvärande omfattning. Ett sätt att komma ifrån detta vore att införa bestämmelser som i princip skulle innebära att det måste gå förslagsvis emellan utbetalningstillfällena. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av nuvarande bestämmelser för försäkringskassornas administration av sjukpenning m. m. i syfte att underlätta kassapersonalens arbete.
mot · G1021494 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om rätten till ersättning för sjukvård utom riket Bestämmelserna i 2 kap. AFL om ersättning för sjukvårdskostnader avser endast vård inom riket, medan rätten till ersättning för sjukvård utomlands regleras i en särskild kungörelse(1962:388). Av bestämmelserna i denna följer att det högsta ersättningsbelopp som kan utgå för kostnader för läkarvård är . per besök och för sjukhusvård . per dag under samma vårdperiod. Det nuvarande ersättningssystemet kan enligt vad vi erfarit i vissa fall leda till konsekvenser som enligt vår mening inte kan accepteras. En svensk på besök i ett land med vilket inte ingått någon socialförsäkringskonvention drabbas av en akut sjukdom som kräver omedelbara operativa ingrepp. Hans ersättning från svensk försäkringskassa är då begränsad till ovan angivna belopp, trots att hans utgifter för operation och för vård i anslutning därtill kan uppgå till flera . Enligt vår mening bör svenska medborgare ha rätt till sjukvård utomlands på samma villkor som i . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en översyn av sjukvårdsförsäkringens bestämmelser angående ersättning från den allmänna försäkringen för sjukvård utom riket. . () PER-ER1K C. NISSER (m) L. () ()
mot · G1021496 · 1978-01-25 00:00:00 — av om bostadstillägget för vissa pensionärer Den ekonomiska situationen för pensionärer som vårdas på ålderdomshem finns reglerad i 19 a § lagen om socialhjälp. I 2 § kungörelsen om avgifter vid ålderdomshem behandlas gift pensionärspars ekonomi närden ena maken vårdas på ålderdomshem. Paragrafen är utomordentligt svårtolkad men torde enligt det basbelopp och den kommunalskatt (genomsnittet 26.85 skr.) som gällde 1977 ge följande resultat i pengar som garantibelopp för den vårdade pensionären: Kommunalskatten har beräknats enligt den för genomsnittliga utdebiteringen om . Summa inkomster (folkpension+ATP) Extra avdrag för nedsatt Observeras bör också att av inkomster utöver av folkpensionen + pensionstillskott får pensionären bara behålla efter skatt. Den vårdade pensionären får alltså behålla . och kommunen får . för den ogifta och 9 022 för den gifta pensionären. För den hemmavarande hustrun kan dock den ekonomiska situationen bli bekymmersam, särskilt med tanke på bestämmelserna om kommunalt bostadstilllägg (KBT). Ett pensionärspar får nämligen i princip halva KBT vardera. Om den ena maken eller makan vårdas på ålderdomshem, får den hemmavarande bara halvt KBT. Enda chansen att få helt KBT, är att de skiljer sig. Det borde enligt vår uppfattning vara möjligt för den hemmavarande att få helt KBT när maken vistas på ålderdomshem. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär åtgärder i syfte att tillförsäkra pensionär vars make vårdas på ålderdomshem möligheter att erhålla kommunalt bostadstillägg såsom för ensamstående. PER-ER1C RINGABY (m)
mot · G1021497 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1497 av och om sjukpenningen till frånskild Ersättning för sjukvård liksom för sjukpenning vid arbetsoförmåga till följd av sjukdom utgår till svensk medborgare eller till utlänning eller statslös som är bosatt i . Förutsättningen är att man fyllt . Vid den åldern skall man skrivas in i allmän försäkringskassa. Som lagen är utformad utgår emellertid inte sjukpenning till frånskild som har sin inkomst grundad på skilsmässodom och ej på förvärvsarbete. Rätt att vara sjukpenningförsäkrad har däremot hemmamake, som vid sjukdom erhåller . I och för sig kan denna låga sjukpenning vid bortfall av hemmamakes arbete i hemmet anknytas till nuvarande marknadsstruktur och den därav rådande oförmågan att värdesätta annat arbete än det som kan realiseras i form av varor eller tjänster tillgängliga på en varumarknad. Tjänster i form av markservice i hemmet måste dock vid närmare eftertanke ha ett bruksvärde som vida överstiger det marknadsvärde som en sjukpenningförsäkring om . per dag återspeglar. Likväl har här satts ett pris, vilket inte är fallet beträffande frånskild hemmamake. Bor man ensam och ej har inkomst av annat slag än den som följer av skilsmässodom, värderas det egna arbetsbortfallet vid sjukdom till 0, dvs. bruksvärdet av den egna arbetsinsatsen anses helt värdelöst. I och för sig var givetvis nu gällande försäkringsreform av stort värde vid tillkomsten 1955, men verkligheten har inte stått stilla , och värderingarna har ändrats. torde det anses rimligt att grundtrygghet vid arbetsoförmåga till följd av sjukdom eller ohälsa tillförsäkras jämväl frånskild som i följd därav rimligen måste åsamkas extra utgifter i samband med bortfallet av den egna arbetsinsatsen inom det egna hemmet. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening uttalar att jämväl frånskild maka/ make, som ej har inkomst grundad på förvärvsarbete eller som har inkomst av förvärvsarbete understigande /år men ej sammanbor stadigvarande med någon med vilken hon/han tidigare varit gift eller haft barn med eller med eget eller makans/makens barn , skall ha rätt att åtnjuta grundtrygghet inom sjukpenningförsäkringen. () ()
mot · G1021498 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1911/1H:1498 om pensionsgrundande inkomst för frivilligpersonal inom försvaret I den av regeringen utfärdade förordningen om förmåner till frivillig personal m. fl. anges i 7 § att:Frivi!lig som genomgår utbildning under krigsförbandsövning eller särskild övning inom värnpliktsutbildningen erhåller dagpenning och befattningspenning med belopp som motsvarar vad värnpliktig erhåller enligt värnpliktsförmånsförordningen under sådan utbildning. I propositionen 1976/77:49 (s. 22) anger departementschefen: bör utgå med en dagpenning som motsvarar hel sjukpenning enligt den allmänna sjukförsäkringen, dvs. den ersättning som avses för värnpliktiga under repetitionsutbildning. Dagpenning till frivilligpersonal bör emellertid inte räknas som pensionsgrundande inkomst för ATP. Detta senare förhållande - icke pensionsgrundande inkomst - är icke rimligt. Värnpliktigas dagpenning liksom sjukpenning är ATP-grundande, därför att den ersätter inkopmst av anställning. Frivilligpersonalens dagpenning ersätter också inkomst av anställning. är ATP-grundande inkomst. Vid senare diskussioner med berörda frivilliga försvarsorganisationer, , försvarets civilförvaltning och överbefälhavaren har framkommit synpunkter på de administrativa svårigheter och fördyringar denna avvikelse från gängse behandling av inkomstuppgifter medför. Särskilda kontrolluppgifter för inkomst kan komma att behövas, handläggningen av dessa blir speciell, och viss risk för en inte enhetlig behandling av ärendena kan uppstå. Dessutom torde de personer som genom detta förhållande går miste om ATP-poäng ha svårt att förstå varför just frivilligpersonal skall drabbas. De kostnader en ändring skulle innebära uppvägs mer än väl av de merkostnader en särbehandling av dessa uppgifter medför för den statliga administrationen. Med hänvisning till det anförda hemställes att beslutar om tillägg i Lagen om allmän försäkring 11 kap. 2 §,såatt dagpenning till frivilligpersonal är att anse såsom inkomst av anställning, i likhet med dagpenningen till värnpliktig. () ()
mot · G1021500 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1500-1508 av och om samhällsinformationen för flerhandikappade I finns många människor med flera handikapp. De kan t. ex. vara rörelsehindrade, hörselskadade eller helt döva och blinda. Dessa människor lever isolerade från omvärlden. De informationsvägar (radio, TV m. som står till buds för människor i allmänhet är helt stängda för dem. De kan t. ex. inte läsa vanliga tidningar. Ungefär hälften av landets dövblinda får sin samhällsinformation genom tidningen , som utkommer i punktskrift eller stor stil en gång . Denna motsvarar ungefär en halv sida i en vanlig dagstidning. Vissa dövblinda, de som t. ex. även är cp-skadade, kan inte läsa punktskrift men har ibland tillräckliga hörselrester för att lyssna till talband. Förutsättningen är då att dessa är speciellt inlästa - långsamt och med tydligt tal. Det vore därför lämpligt om tidningen kompletterades med en utgivning av kasettband. Givetvis borde även den andra hälften av dövblinda, som icke nås av tidningen , ges möjligheter att få samhällsinformation. Problemen är många och stora och lösningen kostsam. Med hänvisning till det anförda hemställes, att hos regeringen begär förslag till lösning av en bättre samhällsinformation till flerhandikappade. /ENKEL (fp) () 1 1977/78.
mot · G1021501 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1501 om lagstadgad befrielse för sjukvårdspersonal från medverkan vid abortingrepp Frågan om fri abort var när den avgjordes inte i första hand en medicinskteknisk fråga, utan en fråga om livsåskådning och människosyn. Fören del av sjukvårdspersonalen som kommer i kontakt med abortverksamheten strider medverkan däri mot deras religiösa eller etiska övertygelse. Att dessa skulle slippa delta i abortverksamheten annat än då fara för moderns liv eller hälsa förelåg hävdade socialutskottet . Däremot ville man då ej reglera sjukvårdspersonalens rätt härvidlag i abortlagen. Frågan har senare varit uppe i regeringsrätten som fastslagit att varken genom lag eller annan författning har betagits sin rätt att av läkare fordra medverkan enligt abortlagen. Regeringsrättsutslaget påvisar därmed egentligen endast att frågan om sjukvårdspersonals rätt, att av etiska eller religiösa skäl slippa delta i abortverksamhet, ej är reglerad i lag eller författning, men otvivelaktigt uppstår ändå tveksamhet här angående reella legala förhållanden. Vid 63 kongress i , där även deltog, uppmärksammade man också speciellt sjukvårdspersonals rätt att slippa delta i sådant arbete som stred mot deras religiösa och etiska övertygelse. Då mening är helt klar i fråga om sjukvårdspersonals rätt att slippa delta i abortverksamheten, i det fall denna strider mot religiös eller etisk övertygelse, och därtill kommer av antagna rekommendationer, finnér jag det lämpligt att detta även klart regleras i lag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag till lagstiftning, av vilken klart framgår att ingen inom sjukvården anställd, som av etiska eller religiösa skäl finner det oacceptabelt att medverka vid abortingrepp, skall kunna tvingas härtill.
mot · G1021504 · 1978-01-25 00:00:00 — av om fler rökfria miljöer har medvetenheten om rökningens skadeverkningar blivit allt större och ansträngningarna att skapa rökfria lokaler allt starkare. Frivilliga organisationer har växt fram för att ge bättre eftertryck åt opinionen mot rökningen. VISIR är ett utmärkt exempel på det . Men denna organisation är inte bara en opinionsfaktor utan dessutom en viktig trivselfaktor, eftersom den i sin egen verksamhet skapar rökfria alternativ i positiv anda. Organisationer av detta slag förtjänar både samhällets uppmuntran och ekonomiska stöd. Ett gott exempel på att det är möjligt att genomföra rökfria restauranger med mycket positiva effekter också för restaurangbesökarna är AB Trafikrestaurangers framgångsrika experiment. De små fina blomsterarrangemang som placerades på borden i stället för askkopparna var just det lilla extra som tillsammans med en uppmärksammad information om varför man gjorde detta skapade den fina atmosfären mellan rökare och icke-rökare i de numera rökfria tågrestaurangerna. Det är alltså möjligt att skapa opinion för, att positivt informera om och att i praktiken genomföra rökfria offentliga lokaler. Därför borde tiden nu vara inne att ta ett större grepp i frågan. Rökfria offentliga lokaler borde genomföras generellt i hela landet. Det är en förändring, som bl. a. många allergiker skulle ta emot med tacksamhet. En sådan positiv norm om rökfrihet i offentliga lokaler skulle också verka dämpande på tobakskonsumtionen i stort och därmed få en allmänt hälsofrämjande effekt. Restauranger bör inte undantas från begreppet offentliga lokaler i detta sammanhang. Det bör åtminstone finnas en helt rökfri avdelning i varje restaurang, och det bör även anslås så att det är lätt att hitta densamma. Den rökfria delen av en restaurang bör omfatta minst hälften av restaurangens bordsutrymmen, och gäller det en dansrestaurang bör den del av restaurangen där dansgolvet är beläget vara helt rökfri. Detta bör införas i en kommande lag om rökfria offentliga lokaler. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär ett snabbt förslag beträffande fler rökfria miljöer i enlighet med motionens förslag.
mot · G1021505 · 1978-01-25 00:00:00 — om viss översyn av obduktionslagen Enligt gällande obduktionslag får obduktion företagas om den avlidne under sin livstid skriftligen har medgivit detta. Saknas sådant medgivande får obduktion företagas om det behövs för att orsaken till dödsfallet skall kunna fastställas eller viktig upplysning angående sjukdoms beskaffenhet erhållas. Är dödsorsaken känd får dock obduktion icke äga rum, om den avlidne eller nära anhörig till honom har uttalat sig emot det eller åtgärden eljest kan antagas stå i strid med den avlidnes eller nära anhörigs uppfattning. För många människor, särskilt för många äldre, är lagens utformning icke godtagbar. Den strider mot deras etiska uppfattning och betraktas av dem som ett övergrepp när det gäller den personliga integriteten. Att de icke själva kan få förhindra obduktion som rör dem eller deras nära anhöriga inger många av dem stark oro inför döden och fördystrar deras återstående levnad. Jag vågar påstå att min skildring inte är någon överdrift. Många av oss, som kanske har en annan uppfattning, har svårt att sätta oss in i hur viktig den här frågan är och hur djupt den engagerar. Det är emellertid vår skyldighet att visa den respekten och förståelsen för andras mening, att vi allvarligt söker sätta oss in i deras tankegång och motiv. Mitt förslag går alltså ut på att obduktionslagen bör ses över och bestämmelserna i den anpassas så, att det skapas möjlighet för den enskilde att förbjuda obduktion. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär översyn av obduktionslagen i enlighet med vad som framhållits i motionen.
mot · G1021509 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1509-1511 Motion 1977/78:1509 av m. fl. om statsbidragen till daghem I en rapport från försöksverksamhet, som under pågått i , och , framgår att det är både angeläget och möjligt med förskola för glesbygdsbarn. är möjligheterna att inom glesbygden bedriva daghemsverksamhet små. De nuvarande statsbidragsbestämmelserna för heldagsomsorgen är knutna till antalet barn och åldersgrupp. Bidrag utgår sålunda var för sig till spädbarns-, småbarns-, förskolebarns-och fritidshemsverksamhet. Detta gör att kommunerna eftersträvar maximala gruppstorlekar vid de nybyggda förskolorna inom varje åldersgrupp för att få största möjliga täckning för sina utgifter. Förutom de omdiskuterade pedagogiska aspekterna rörande gruppstorlekar kan man även anföra andra negativa effekter som är förenade med de nuvarande bidragsbestämmelserna. Kommuner eller kommundelar med litet barnunderlag har på grund av dessa svårt att finansiera daghemsverksamhet inom de glesbebyggda områdena. Försöksverksamhet med mindre grupper och mer flexibel ålderssammansättning pågår f. n. Erfarenheterna utvärderas av barnomsorgsgruppen. För att man inom glesbygdskommuner och kommundelar med litet barnunderlag skall kunna erbjuda samma barnomsorg, för ungefär samma kostnad, som inom tätbebyggda områden krävs det en ändring av de nuvarande statsbidragsbestämmelserna. att hos regeringen begär en översyn av nuvarande statsbidragsbestämmelser för heltidsomsorgen (daghemmen) samt att förslag till ändringar i bestämmelserna framläggs, vilka ger möjlighet till ökad flexibilitet i verksamheten och erbjuder samma möjligheter utan större kostnad för kommuner med litet barnunderlag att bedriva daghemsverksamhet som gäller för områden med stort barnunderlag. () () () () () 1 1977/78.
mot · G1021511 · 1978-01-25 00:00:00 — Begreppen arbetsmiljö och företagshälsovård är starkt integrerade och en helhetssyn på dessa begrepp är nödvändig. Den mest framgångsrika företagshälsovården är att skapa goda arbetsmiljöer. Därmed skapas förutsättningar för en för den enskilde individen tilltalande och stimulerande roll i arbetslivet och en harmonisk och lönsam produktionsapparat. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att förevarande motion överlämnas till utredningen om företagshälsovården och den yrkesmedicinska verksamheten för beaktande. () () () () () () () ()
mot · G1021513 · 1978-01-25 00:00:00 — om fördelningen av bidrag för information till ungdom om alkohol och narkotika I budgetpropositionen 1977/78:100 bilaga 8 föreslås att även fortsättningsvis skall erhålla medel för upplysningsverksamhet om alkohol- och narkotikaproblem. Anslaget fördelas av vidare till ungdomsorganisationerna efter särskild ansökan. Erfarenheterna från den tillämpade fördelningsprincipen är inte odelat positiva. Visserligen har rådet erhållit en betydande erfarenhet av organisationernas förutsättningar att genomföra meningsfulla upplysningsaktiviteter. Den bundenhet som denna erfarenhet resulterat i har emellertid kommit att drabba andra organisationer. Sådana organisationer som inte tidigare ägnat alkohol- och narkotikaupplysningen särskilt intresse har svårt att bryta igenom rådets fördelningsmönster. Organisationer med alkohol- och narkotikaupplysning som huvudsakligt verksamhetsområde har dessutom i proportion till andra ungdomsorganisationer kommit att erhålla ett väl knappt bidrag. En mera generell bidragsgivning för de här aktuella verksamheterna skulle kunna motverka en del av de nuvarande fördelningsprincipernas brister. Större rättvisa olika organisationer emellan skulle kunna uppnås om upplysningsbidraget i stället utgick i proportion till det verksamhetsstöd organisationerna erhåller från andra av statens ungdomsråds anslag. En särskild pott bör före denna fördelning undantas för ett förstärkt stöd till organisationer med alkohol- och narkotikaupplysning som huvudsakligt verksamhetsområde. Mot en sådan mera generell bidragsgivning kan visserligen invändas att organisationerna skulle kunna förledas använda anslagen för sin allmänna verksamhet. Statsmakterna har emellertid vid upprepade tillfällen understrukit sitt förtroende för ungdomsorganisationernas ansvar när det gäller användningen av tilldelade medel för avsedda ändamål. Ingenting talar emot att detta ansvar också skulle gälla inom ramen för den i detta sammanhang föreslagna fördelningsordningen. För att erhålla bidrag bör emellertid organisationerna uttryckligen ange att man avser att bedriva alkohol- och narkotikaupplysningsverksamhet. Efter varje års slut bör också, liksom f. n., en redovisning av genomförda aktiviteter tillställas ungdomsrådet. Skulle dessa redovisningar ge vid handen att upplysningsverksamhetens omfattning inte står i proportion till organisationernas storlek och styrka och därmed heller inte till de erhållna bidragen, får annan lösning av de aktualiserade problemen övervägas. Med hänvisning till vad som framhållits hemställes att anhåller om att regeringen försöksvis medger rätt att fördela rådets del av anslaget enligt propositionen 1977/78, bilaga 8, J 8, i överensstämmelse med vad som framförts i motionen.
mot · G1021515 · 1978-01-25 00:00:00 — om lägre kostnader för verksamhet Avgiften för radio- och TV-licens har stigit kraftigt . För många människor, framför allt pensionärer, är avgiften en betungande utgift. Det är därför ytterst önskvärt att ytterligare avgiftshöjningar kan undvikas. Då regeringen aviserat proposition i vad gäller nytt avtal mellan staten och /TV, borde det vara lämpligt att i det sammanhanget understryka vikten av att /TV:s verksamhet hålls inom de ekonomiska ramar som gäller. Det borde vara möjligt för /TV att söka nya vägar för att förbilliga sin produktion. /TV borde kunna köpa fler tjänster utifrån och därmed förbilliga sin verksamhet. Ett sådant exempel kunde vara att nyhetsförmedlingen övertogs av TT. TT har ett stort mått av erfarenhet och kunnande, rutinerade medarbetare och ett grundmurat förtroende hos svenska folket för sin opartiskhet och trovärdighet. Det finns säkert en mångfald andra exempel inom programverksamheten, där köp av tjänster utifrån skulle medföra både ett förbilligande och en höjning av programmens kvalitet. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen får jag föreslå att uttalar att regeringen i samband med propositionen om /TV beaktar vad som anförts i motionen.