mot · G102569 · 1978-01-20 00:00:00 — om försöksverksamheten med näringslivskontakt för forskare Föredraganden föreslår att en försöksverksamhet för att finna lämpliga former för en forskarkontakt med medelstora och små företag och myndigheter bör startas (bil. 12, 5 s. 389). Forskare skall frigöras från sina arbetsuppgifter inom högskolan under ett halvt till för att med bibehållen lön gå ut till medelstora eller små industrier eller förvaltningar. Företagen eller myndigheterna skall inte behöva bekosta forskarnas lön utan endast ge dem möjlighet att vistas på arbetsplatsen för att studera verksamheten och delta i problemlösning och planering på skilda områden. De anslagna medlen, , skall i huvudsak användas till vikariatskostnader vid högskolan. Några av målen bakom den av beslutade högskolereformen, vilken trädde i kraft med början , varatt få till stånd en förbättrad yrkeslivsanknytning för olika slag av högskoleutbildning, en vidgning av kontaktytorna mellan högskolan och samhället i övrigt samt en förbättrad forskningsanknytning för den grundläggande högskoleutbildningen. Det hittillsvarande arbetet för att nå dessa mål har bl. a. visat att det föreligger betydande svårigheter att vidga kontaktytorna mellan högskolan och medelstora och mindre företag och myndigheter, till stor del beroende på att dessa saknar erforderliga personella och ekonomiska resurser. Jag finner därför den föreslagna försöksverksamheten angelägen. Det är självfallet väsentligt att deltagande företag och förvaltningar resp. forskarna drar en ömsesidig nytta av verksamheten. Forskarna bör aktivt engageras i arbetet på det aktuella företaget eller förvaltningen. Företagen och förvaltningarna bör kunna ställa krav i detta hänseende. Det kan därför finnas anledning att de företag och förvaltningar som deltar i försöksverksamheten också kan få bekosta del av de engagerade forskarnas löner. Jag menar därför att användningen av de för försöksverksamheten tilldelade medlen bör prövas inom ramen för försöksverksamheten. Det kan därvid finnas anledning att dra nytta av de erfarenheter som vunnits genom den pågående försöksverksamheten med yrkeslivsanknytning för universitetslärare, vilken bedrivs av i samarbete med Näringslivets högskolekontakt därstädes. En aspekt på försöksverksamheten som jag inte finner tillfredsställande behandlad av föredraganden är dess anknytning till såväl forskarutbildningen som den grundläggande utbildningen inom högskolan. Ett av syftena med den föreslagna verksamheten bör rimligen vara att säkra en återkoppling av de vunna erfarenheterna till utbildningen. Föredraganden föreslår att försöksverksamheten skall ledas av en särskild kommitté och att till kommittén skall knytas regionala arbetsgrupper. I direktiven till tillsatta lärartjänstutredningen (U 1977:04) ingår som ett mycket viktigt led frågan om lärarnas anknytning till yrkeslivet utanför högskolan. Kommittén skall enligt direktiven föreslå åtgärder som befrämjar möjligheterna för högskolans lärare att genom kortare eller längre tids verksamhet utanför högskolan skaffa sig erfarenhet av yrkeslivets krav på högskolan. Kommittén bör också redovisa de arbetsmarknadsmässiga konsekvenserna för de olika delar av arbetslivet som berörs av kommitténs överväganden rörande ökad rörlighet för lärare mellan lärarverksamhet och annan yrkesverksamhet. Kommittén skall också belysa konsekvenser för ledning, planering och organisation m. m. inom högskolan som kan följa av en sådan ökad rörlighet. Enligt min mening har en ökad rörlighet mellan lärarverksamhet och annan yrkesverksamhet så stor långsiktig betydelse både för utbildningsväsendet och för yrkeslivet att det kan vara motiverat med långtgående åtgärder för att uppnå den. Flertalet av de forskare som kan komma att beröras av försöksverksamheten är - eller avser att bli - lärare inom högskolan. Försöket med närings!ivskontakt för forskare och lärartjänstutredningens uppdrag rörande yrkeslivsanknytning berör därför enligt min mening i huvudsak samma personalgrupper och samma principiella och praktiska problem. Erfarenheterna från försöksverksamheten kan leda till viktiga konsekvenser för lärartjänstutredningens överväganden. Den föreslagna försöksverksamheten bör därför ledas av lärartjänstutredningen. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar att användningen av de medel som anvisas för försöksverksamheten med näringslivskontakt för forskare får prövas inom ramen för försöksverksamheten, 2. att hos regeringen hemställer att man i direktiven för försöksverksamheten även berör frågan om dess anknytning till högskoleutbildningen, samt 3. att hos regeringen begär att ledningen av försöksverksamheten anförtros lärartjänstutredningen.