mot · G1021656 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om sysselsättningsfrämjande åtgärder i I förvärvsarbetar nu ca 325 000 personer, eller ca 290 000 årsarbetare. Det enskilda näringslivet sysselsätter 70 96 av de yrkesarbetande, medan kommuner och landsting ger arbete åt 20 96 och staten åt 10 96. Speciellt utmärkande för jämfört med övriga storstäder är det stora industriella inslaget i näringslivet. Industrin domineras i sin tur av ett fåtal branscher och företag. Verkstadsindustrin svarar för ca 65 96 av hela industrisysselsättningen. , SKF och ger ensamma arbete åt ca 40 96 av alla industrisysselsatta i . Vid sidan av verkstadsindustrin utgör transportverksamhet och partihandel de mest karakteristiska inslagen i näringsliv. Jämfört med övriga storstadsregioner är tjänstesektorn liten. Andelen offentliga tjänster ligger t. o. m. under riksgenomsnittet. Tjänstesektorn, byggnadsindustrin och detaljhandeln betjänar i huvudsak regionens befolkning, vilket gör dessa branscher starkt beroende av regionens utveckling. Näringslivets koncentration till några enstaka branscher och stora företag gör regionen känslig för strukturförändringar. De tunga inslagen i näringslivet (, SKF, och transportsektorn) är också starkt beroende av prisbildningen på energi och energikonsumtionens utveckling. ökade sysselsättningen kraftigt i . Ökningen uppgick till över 6 000 arbetstillfällen (mätt som årsarbetare). Andra hälften av decenniet kännetecknades av en betydligt långsammare tillväxt. Antalet sysselsatta ökade då endast hälften så mycket. beräknas sysselsättningen ha ökat med drygt 13 000 personer, eller knappt 2 000 . Det berodde på en snabb expansion inom bil- och varvsindustrin. vände utvecklingen, och därefter har 5 000 industriarbetstillfällen försvunnit. Byggnadsindustrin har genomgått en mycket kraftig sysselsättningsminskning sedan byggvolymen minskades . Den offentliga sektorn har däremot vuxit snabbt, framför allt inom vårdområdet. De uppgifter om den framtida sysselsättningsutvecklingen i som redovisas i motionen är baserade dels på en prognos som presenterats av stadskontor och kommunens näringslivssekretariat, dels på kontakter med representanter för näringslivet och fackföreningsrörelsen. Den förväntade utvecklingen baserad på uppgifter som stadskontor erhållit dels i samband med överläggningar med representanter för företag och fackliga organisationer, dels genom branschutredningar och andra specialstudier ger vid handen att sysselsättningen inom enskilt näringsliv minskar med bortemot 15 000 årsarbetare . Industrin, särskilt storföretagen, står för huvuddelen av den beräknade minskningen. Storföretagen var tidigare, tillsammans med den kommunala sektorn, drivkraften i regionens expansion. Den beräknade tillväxten inom den kommunala sektorn är dessutom osäker på grund av att skatteintäkterna beräknas öka långsammare än vad som motsvarar kostnadsökningarna i befintlig verksamhet. Som tidigare framgått svarar verkstadsindustrin för av industrisysselsättninen. Götaberken svarar för och övriga stora verkstadsföretag (, SKF, ESAB, LM och ) för ca 30 96. Sysselsättningen beräknas minska med 10 200, varav ca en tredjedel tjänstemän. Prognosen för varvsindustrin utgår från det beslut som fattade om varvsindustrins framtida storlek. För innebär det en nedskärning med 4 700 arbetstillfällen, varav ca 1 500 beräknas ha försvunnit . Överskottskapaciteten i världen på varvssidan är alltjämt betydande och fartygspriserna är mycket låga. Förlustriskerna vid AB Svenska Varv är stora, bl. a. beroende på produktion av fartyg utan köpare (lagerfartyg). Regeringen har beslutat att ånyo se över varvsfrågan. En utredning om varvens framtid blir klar . Prognosen förutsätter att ytterligare nedskärningar ej kommer att ske i . Verksamheten vid de kvarvarande enheterna, , Cityvarvet, Motor och Ångteknik, förutsätts fortleva nivå, dvs. totalt ca 8 000 sysselsatta, under resten av prognosperioden. , SKF, LM , , ESAB Företagens sammanlagda arbetskraftsefterfrågan ökade , då en omsvängning skedde. Alltsedan dess har sysselsättningen minskat. Minskningen väntas fortsätta . Bilindustrins framtid är svårbedömd. Prognosen för bygger på antaganden om i stort sett oförändrade marknadsandelar för personvagnar. Inom flertalet övriga industribranscher minskar arbetskraftsefterfrågan. En begränsad nedgång väntas inom livsmedels-, trä-, massa-, pappers- och instrumentindustri samt inom grafisk industri. Minskningen är avsevärd inom teko- samt jord- och stenindustri. Det senare beror bl. a. på nedläggningen av PLM i . I prognosen ingår emellertid ett antagande om ersättande verksamheter i . Dessa har hänförts till verkstadsindustrin. Också de mindre verkstadsföretagen beräknas minska sin sammanlagda sysselsättning. En orsak är svårigheterna för varvens underleverantörer samt lego- och entreprenadföretag. Ytterligare ca 1 450 arbetstillfällen beräknas försvinna vid sådana företag. Trots den totala sysselsättningsminskningen inom verkstadsindustrin är det viktigt att notera, att branschen innehåller åtskilliga expansiva mindre företag. Den kemiska industrin i har expanderat kraftigt. Den snabba tillväxten tycks nu brytas. väntas endast Berols OXO-projekt och vissa mindre utbyggnader förverkligas. Byggnadssektorn har gått tillbaka kraftigt i regionen . Byggnadsinvesteringarna fortsätter att minska . I prognosen förutses därför en minskning av arbetskraftsbehovet med ca 2 000 . Jordbruk, skogsbruk och fiske Antalet fiskare beräknas minska med en tredjedel , medan antalet verksamma inom jord- och skogsbruket beräknas minska med en fjärdedel. Handel, hotell- och restaurangverksamhet Detaljhandelns utveckling är beroende av befolkningens storlek och köpkraft. väntas sysselsättningen minska med ca 1 000. Minskningarna väntas bli störst inom varuhusen och mindre dagligvarubutiker. Åtskilliga butiker strävar efter att anpassa personalstyrkan efter kundernas köpvanor med en topp . Man kan därför räkna med att andelen deltidsanställda ökar och att de anställdas genomsnittliga arbetstid minskar. Inom partihandeln beräknas arbetskraftsefterfrågan öka något, främst inom produktionsvaruinriktad partihandel. Arbetskraftsefterfrågan inom hotell- och restaurangbranschen beräknas minska, bl. a. beroende på förbudet mot spelautomater. Sjöfarten befinner sig i en djup svacka. Både antalet ombord- och antalet landanställda väntas minska. De ombordanställda redovisas ej i prognosen, som begränsar sig till arbetsplatser inom . Färre arbetstillfällen till sjöss ökar emellertid påfrestningarna på den göteborgska arbetsmarknaden ytterligare. Göteborgsrederierna baserar en stor del av sin verksamhet på linjetrafik. Denna trafik har drabbats mindre av konjunkturnedgången än exempelvis tank- och bulktrafiken. Rederierna söker stärka konkurrenskraften genom satsningar på modernt tonnage för linjetrafik. Bland osäkra förhållanden för sjöfarten kan nämnas den ökade protektionismen och fiaggdiskrimineringen och den ökande konkurrensen bland hamnarna om de transoceana direktlinjerna. Privata tjänster består av ett antal olikartade verksamheter. Flertalet är beroende av näringslivs- eller befolkningsutvecklingen i regionen. Sysselsättningen väntas öka inom konsultverksamhet, såsom bokföringsbyråer, datakonsulter, vaktbolag. Ett undantag är tekniska konsulter. Ökningar väntas också inom rekreationsverksamhet, bilreparationsverkstäder och fastighetsförvaltning. Oförändrad eller minskad sysselsättning väntas inom banker och försäkringsbolag, tvättservice och personlig service samt hushållsarbete. Prognosen baserar sig på kontakter med statliga myndigheter. Måttliga personalökningar väntas inom flertalet verksamheter. Polisen, postverket, försäkringskassorna, den högre utbildningen, skatteväsendet och länsmyndigheterna är exempel på myndigheter med ökande personalbehov. Personalreduceringar är att vänta vid de militärförbanden. Prognosen för kommuner och landsting baseras på befintliga personplaneförslag. väntas antalet sysselsatta öka med ca 1 200 , varav ca 900 i kommunala förvaltningar. Det kan jämföras med en årlig ökning på ca 3 200, resp. ca 2 300, . av efterfrågeökningen avser vårdområdet, framför allt barntillsyn och äldrevård. Faktisk och beräknad sysselsättning och sysselsättningsforändringar (forvärvsarb. 1-w tim.) i 1970-1983 oo oo c 'C r: T3 q q ö "5 O « OOOOOOOOOOOO1 coOOcoOcoOOcocoO1/"»1 ^-(NvOrl-iOONinfN O O co 1 O 'O i ^ CN 1111 + 111 + 11 + t i i i + i i i i + i i i §§§§°|0?0§0§808S8888888 8 fN ^ n oj I I + I >ri (N (N -ll^'0'tOr'rnO|nMvOvOO'OOOfNO r-" ro « n (N rN rsfN tJ-qn 'tiO(N-'OOOiOO\'tOOOOO!>'0. «"0 « ' »O lO vO »O CO i co i vo r o o O O o 't o lnZ:!i}'Ov0T)'(J'00f^-l^)fN>v''OO' oo - T+ . 00 ^ " fN lo (N (N CsJCM Tj-OO 500 1 850 3 600 888 O Ov 1 Ov ov n CN OO O v vO ^ OO O vO O 1 OO (N I Ov >0 Ov « ro O Ov Ov I ro t VOOfNOOOO'n-.\Oh OO ro * (N »O n (N ro CN ( , n fN *£'>O00rNcov00v00V0r'~-Tt--'ct-v0r000v0Cv|ioO00OO-^ h rs o -,r~'-voi^-^-roor'jC'jcoroTj-ovoc'jr--iorovo V°3;:2oovor^'0''0'r,'>'*''0oovvoooor'--ov OO ro ' r^o co CN CM (N (N ro VO »< (N - X) *- cn £ 00 3 O T3 C J* c 3 -* "O _> cg 0) O -o o - £' c/i :Q -^ . - "O cg r* -o**? 00 00 3 u. 00 J> >» «S :Q UJ CQ > 3 r-, C/J cg *D > «; a .s * tS - = .3, -p 5 e ; ^ « .-2, £ ,' > ^ cg o O a cg > -o J2 -2 Prognosen är vad beträffar antalet sysselsatta i kommunala förvaltning sannolikt för låg. En årlig sysselsättningsökning inom den kommunala förvaltningen med ca 1 400 verkar mera sannolik. Tillgången på arbetskraft i en region bestäms dels av befolkningens storlek och sammansättning, dels av viljan att arbeta. Hur antalet personer i arbetskraften, dvs. yrkesverksamma och arbetslösa, utvecklas beror bl. a. på arbetskraftsefterfrågan och individernas möjlighet att förvärvsarbeta. Det är även av stor betydelse hur långtidsfrånvaron, veckoarbetstiden och antalet arbetsveckor förändras. Sysselsättningen påverkas dessutom av hur pendlingen samt in- och utflyttningen över regiongränsen utvecklas. Folkmängden i har 1973-1977 ökat med ca 8 000. har flyttningsförlusten varit i genomsnitt 400 personer . har både in- och utpendlingen över regiongränsen ökat något. Utpendlingen har dock ökat snabbast. Detta har medfört att nettopendlingen till regionen, enligt FOB 1975, har minskat från ca 6 1970 till ca 5 1975. När det gäller yrkesverksamheten har det totalt sett skett en viss ökning i . Således beräknas ca 68 96 av befolkningen i regionen vara yrkesverksamma , dvs. en halv procentenhet mer än . Bland männen har dock yrkesverksamheten minskat med och är f. n. ca 77 96. Kvinnorna har däremot ökat sin yrkesverksamhet från 52 96 till 59 96. Även mellan olika åldersgrupper förekommer det stora skillnader. Bland ungdomar har yrkesverksamheten bland männen i regionen varit i det närmaste . Bland kvinnorna har yrkesverksamheten däremot i princip ökat oavbrutet . Yrkesverksamheten bland män i åldrarna har minskat mycket kraftigt. Det är alltså förändringen i dessa åldrar, som förklarar att yrkesverksamheten bland männen i regionen totalt sett har minskat. Bland kvinnorna är det först i åldrarna som yrkesverksamheten har avtagit . Både för männen och för kvinnorna är orsaken ökad förtidspensionering samt sänkt pensionsålder. Antalet förtidspensionärer under i har ökat från 9 800 till 18 000 eller med 85 96. Denna kraftiga ökning av antalet förtidspensionärer har till en del omfattat personer, som ej har varit yrkesverksamma. Uppgifterna omfattarendast de förtidspensionerade, som får pension via allmänna . Den förtidspensionering som bekostas av företagen ingår inte. Av göteborgarna i åldern är förtidspensionärer. I gruppen har var fjärde man och var femte kvinna förtidspension. Andelen förtidspensionärer redovisas nedan. Arbetslösheten i regionen samvarierar som regel med konjunkturerna. Mot bakgrund av det kärva konjunkturläget har dock arbetslösheten ökat relativt måttligt i regionen . Av samtliga män i arbetskraften beräknas vara arbetslösa . Motsvarande andel för kvinnorna är 1,8 96. Förklaringen till att arbetslösheten har kunnat hållas nere är till stor del de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som har satts in. omfattade dessa åtgärder ca 9 000 personer i mot 6 000 . Att arbetslösheten i de högre åldrarna inte ökat beror sannolikt på förtidspensioneringen. En allt större andel av de arbetslösa är ungdomar. var 3 200 ungdomar (under ) arbetslösa i . Sjukligheten och olika möjligheter att få tjänstledighet bestämmer utvecklingen av långtidsfrånvaron (minst ). Både bland männen och bland kvinnorna i regionen har långtidsfrånvaron ökat . har frånvaron för män beräknats till något av de sysselsatta. Motsvarande andel för kvinnorna är . Det kan nämnas att frånvaron i är högre än i övriga landet. minskade veckoarbetstiden kraftigt. Det berodde främst på en lagstiftad förändring av veckoarbetstiden från 42,5 . Därefter har veckoarbetstiden gått ned med ytterligare ca . Orsaken är bl. a. en förskjutning av sysselsättningen mot branscher där deltid är vanlig. Dessutom är förklaringen att de sysselsatta av olika skäl har minskat sin arbetstid. I arbetade av de förvärvsarbetande mindre än . Detta är en obetydlig minskning jämfört med . Andelen som arbetade beräknas däremot ha ökat från till . Det är främst kvinnor som arbetar deltid. Med utgångspunkt i en nyligen redovisad befolkningsprognos för regionen kan arbetsmarknadssituationen för sammanfattas på följande sätt: kvinnornas yrkesverksamhet ökar i ungefär samma takt som tidigare, männens yrkesverksamhet t. o. m. är i stort sett oförändrad, förtidspensioneringen ökar långsammare än förut, frånvaron ökar i samma takt som , veckoarbetstiden blir kortare och antalet i arbetmarknadsutbildning inte förändras, skulle det saknas 17 000 arbetstillfällen i . Detta kan jämföras med situationen då antalet arbetslösa var ca 6 000. För att arbetslösheten inte skall öka års nivå krävs alltså ytterligare 11 000 arbetstillfällen . Vilka grupper kommer då att mest drabbas av bristen på arbetstillfällen, om man förutsätter att arbetslösheten och arbetsmarknadsutbildningen ligger kvar på nuvarande nivå? För kvinnorna har antagits att yrkesverksamheten skulle öka i samma takt som . En sådan ökning kanske inte blir möjlig trots att en ökad efterfrågan endast väntas inom de områden där kvinnor vanligtvis arbetar. Om yrkesverksamhetsgraden för kvinnor ökar endast hälften så snabbt som den gjort skulle det innebära att 7 000 färre kvinnor kunde komma ut på arbetsmarknaden. För de äldre kan arbetsmarknadssituationen innebära att förtidspensioneringen kommer att fortsätta att öka i samma takt som . Då skulle ytterligare 2 000 förtidspensioneras . Ungdomarna kommer troligen att få ännu större problem än att få arbete. I en alternativ bedömning av stadens utredningsorgan redovisas ett sysselsättningsunderskott på inte mindre än 25 000 arbetstillfällen. Sammanfattningsvis kan man således konstatera att den näringspolitiska och sysselsättningsmässiga utvecklingen i indikerar att antalet arbetstillfällen som kommer att saknas torde ligga mellan 15 000 och 25 000, såvida samhället inte omgående vidtar aktiva åtgärder för att stärka näringslivets situation inom området. Kraftfulla åtgärder erfordras i Mot bakgrund av den relativt utförliga redovisning vi lämnat i det föregående av dagens och framtidens situation på arbetsmarknaden i framstår det som självklart att kraftfulla åtgärder av näringspolitisk och sysselsättningsmässig karaktär omgående måste vidtas för att bryta den negativa utveckling som prognoserna indikerar. 1 den av länsarbetsnämnden presenterade redovisningen av arbetsmarknadsutsikterna /78 understryks detta också kraftigt. Som framgått av det föregående utgår prognosen från att någon ytterligare nedskärning av sysselsättningen vid varvsenheterna i icke kommer säger i sin rapport beträffande varvsindustrin följande: Ytterligare nedskärningar av den för O län så betydelsefulla varvsnäringen skulle i såväl Göteborgs- som Uddevallaregionerna skapa ohanterliga svårigheter. Jämsides med de mycket stora neddragningar av sysselsättningen vid varven som redan ägt rum i länet enligt tidigare beslut, har situationen inom flera andra näringsgrenar försämrats påtagligt i de båda regionerna som följd av pågående strukturella förändringar. Den reguljära arbetsmarknadens förmåga att absorbera friställd arbetskraft har härigenom blivit starkt beskuren. 1978 kommer sysselsättningsminskningen att fortgå som konsekvens av statsmakternas tidigare beslut. Det avtagande antalet sysselsättningstillfällen hänför sig som bekant inte endast direkt till varven utan uppstår också som följd av minskade leveranser och reducerade legoarbeten för andra företag i länet.En rad varsel med denna bakgrund har ingivits till nämnden också . Beträffande situationen på byggnadsområdet anför länsarbetsnämnden följande: Om läget i olika avseenden inte förbättras snabbt, finns det enligt nämndens mening en påtaglig risk för att sysselsättningen undergår en snabb försämring med en starkt förhöjd arbetslöshet som resultat. Det bör härvidlag beaktas, att branschens outnyttjade kapacitet f. n. är betydande. Då den kända volymen av pågående och planerade objekt ligger påen väsentligt lägre nivå än , finns det påtaglig risk för att personalstyrkan i företagen kommer att anpassas till den aktuella produktionsvolymen. Arbetslösheten är hög efter att för BÖTM-grupperna ha ökat från . Medräknas grupperna utanför BÖTM, de s. k. servicearbetarna (plattsättare, golvläggare, ställningsbyggare etc) kan man konstatera, att den kända byggvolymen är helt otillräcklig för de inom byggnadskassa 36 verksamma byggnadsarbetarna. Då risk finns för att sistnämnda förhållanden kan skärpas ytterligare, står det klart att olika samordnade insatser behövs för att trygga sysselsättningen inom branschen. Hit hör lättnader i kreditgivningen, en ökad nyproduktion inom bostadsbyggandet och en ökning av ombyggnadsverksamheten. Sysselsättningsläget inom regionen påfordrar vidare ökade anslag för att snabbt kunna ta fram lämpliga objekt i den beredskapsreservsom finns. Vidare är det nödvändigt att inom regionen en tidigareläggning sker av lämpliga statliga och kommunala byggnadsobjekt. För de arbetslösa byggnadsarbetarna utan egentlig yrkesutbildning krävs också att utbildning inom AMU ställs till förfogande. Även för de redan yrkesutbildade behövs olika kompletterande kurser av kortare varaktighet. Kraftfulla arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste omgående vidtas för att dämpa arbetslösheten i . För att komma till rätta med sysselsättningsproblemen måste ett särskilt åtgärdsprogram upprättas. Några självläkande krafter löser inte problemen. Från industriministern har uttalanden kommit som gått ut på att regionen har ett mångfasetterat näringsliv, varför några sysselsättningssvårigheter icke skulle uppstå. dagens arbetsmarknadssituation som tillgängliga prognoser talar i en helt annan riktning. I ett åtgärdsprogram för att stärka sysselsättningen i regionen spelar naturligtvis varvspolitiken en avgörande roll. Ytterligare nedskärningar av de göteborgska varvsenheterna kan inte accepteras. För att förbättra situationen bör samhället aktivt engageras i ansträngningarna att ta fram alternativ produktion vid varven. För spelar utvecklingen inom den svenska bilindustrin stor roll. Det är därför angeläget att den branschutredning som påbörjats för denna näring bedrivs skyndsamt. torde det vara nödvändigt att den svenska bilindustrin för att stärka sin konkurrenskraft sammanslås till en enhet och att samhället och de anställda får ett helt annat inflytande än vad fallet är . Det framstår som oacceptabelt att några direktörer och aktieägare själva skall kunna avgöra för vårt land så viktiga frågor som en fusionering av svensk bilindustri. När det gäller sysselsättningen inom kullagerindustrin bör samhället få möjlighet att påverka investeringsinriktningen och kontrollera att inte den ökade tillverkningen placeras vid dotterföretag i andra länder. näringsliv och dess stora industrier har stark anknytning till transportsektorn. Det är därför angeläget att forsknings- och utvecklingsarbetet inom transportområdet förstärks och att utvecklas till landets transportforskningscentrum. Även den och marinbiologiska forskningen är av betydelse för näringslivet i . För svenskt näringsliv i allmänhet och för industrin i i synnerhet är hamn en betydelsefull faktor. Enligt näringslivets egna beräkningar skulle svenskt näringsliv få en merkostnad på mellan 350 och 400 miljoner om den transoceana trafik som går över hamn försvann till kontinenthamnarna. Det är därför ett riksintresse att slå vakt om enda transoceana centralhamn. Hamnen måste investera ca 400 miljoner för att möta den allt hårdare konkurrensen. Det måste vara ett samhällsintresse att detta kommer till stånd. En förändring av hamnen från en helt kommunalägd hamn till en autonom hamn med även staten som delägare har diskuterats. Denna fråga är av utomordentlig betydelse även ur sysselsättningssynpunkt för regionen, varför vi förutsätter att staten medverkar till en positiv utveckling av hamn. För näringslivets utveckling i västra spelar kommunikationerna stor roll. Det är därför angeläget att även fortsättningsvis ombyggs och upprustas i norra och i . Även en upprustning av anses angelägen bl. a. för att förbättra förbindelserna med . Utöver att dylika investeringar ger ett angeläget tillskott på sysselsättningsområdet har de en positiv inverkan på hela det svenska näringslivet. 1 ett åtgärdsprogram för att komma till rätta med den närings- och sysselsättningspolitiska situationen i torde de ovan nämnda synpunkterna böra beaktas. En förstärkning av den statliga förvaltningssektorn bör också ingå. I anslutning till senaste beslut på varvspolitikens område tillsatte industriministern en särskild Göteborgsdelegation som skulle följa sysselsättningsutvecklingen och föreslå åtgärder. Delegationen har verkat . På ett flertal områden har den tagit initiativ och lämnat förslag till regeringen. Delegationen har vidare initierat värdefulla utredningar och forskningsinsatser. Det framstår dock helt klart att en delegation med ytterst begränsade personella resurser och inga maktbefogenheter och utan tillgång till ekonomiska resurser inte på något avgörande sätt kan lösa vare sig aktuella eller kommande sysselsättningsproblem. En delegation kan vara ett instrument för genomförande av olika utredningar och komma med förslag till olika lösningar. För att komma till rätta med de näringspolitiska och sysselsättningsmässiga problemen i krävs att ett åtgärdsprogram utarbetas. Ett dylikt program måste vara förankrat i regeringen genom att industri- och arbetsmarknadsdepartementen medverkar i upprättandet av detsamma. Vidare bör de fackliga organisationerna liksom företrädare för kommunerna medverka i detta arbete. Med stöd av vad vi anfört om den bekymmersamma arbetsmarknadssituationen på såväl kort som lång sikt i får vi hemställa att måtte besluta att hos regeringen begära att industridepartementet och i samarbete med de fackliga organisationerna och kommunala representanter utarbetar ett åtgärdsprogram för att stärka sysselsättningen i . () () PER () () ()