mot · G1021565 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1565 om en utvärdering av högskolereformen, m. m. 1976/fastställde en ny organisation för den högre utbildningen. Stora delar av den tidigare ospärrade högskoleutbildningen blev i och med den nya organisationen spärrad. Sammanlagt tre allmänna linjer och enstaka kurser i ett 40-tal ämnen bibehölls ospärrade. Den nya organisationen innebar också att en ny beslutsnivå, regionstyrelserna, tillskapades mellan universitets- och högskoleämbetet och de lokala universiteten och högskolorna. I dessa styrelser erhöll representanter för s. k. allmänna intressen en stark ställning. Den nya organisationsformen tillkom efter långvarigt utredande. De som närmast berördes av reformen, lärare och studerande, uttalade, såväl under utredningens gång som i samband med riksdagsbeslutet, betydande tveksamhet till reformens innehåll. Särskilt gällde detta det nya spärrsystemet och de nyinrättade regionstyrelserna. Kritik framfördes också över att reformen uteslutande avsåg utbildningens organisatoriska ram och inte dess inenhåll. Erfarenheterna av med den nya högskolan förefaller besanna dessa farhågor för svårigheter och otympligheter med den nya ordningen. Vid somliga universitet och högskolor förorsakade höstintagningen 1977 betydande svårigheter svårigheter som inte uteslutande kan tillskrivas ovanan med ett nytt system. För utvärdering av reformens effekter har två arbetsgrupper tillsatts, en inom universitets- och högskoleämbetet och en inom . Båda dessa grupper saknar emellertid den direkta erfarenhet som daglig verksamhet vid universiteten innebär. Representanter för lärare och studenter deltar således inte utvärderingsarbetet. Inte heller ger den valda utvärderingsordningen möjlighet för representanter för de politiska partierna att följa universitetsreformens genomförande, vilket i ljuset av den debatt som föregick beslut framstår som en uppenbar brist. Mot denna bakgrund bör en annan ordning för utvärderingsarbetet genomföras. En allsidigt sammansatt kommitté för att följa universitets- och högskolefrågorna bör således tillkallas. I denna kommitté bör representanter för lärare, studerande och de politiska partierna ingå. På kommittén bör ankomma att noga följa effekterna på universitetens och högskolornas arbete av de introducerade förändringarna. Speciell uppmärksamhet bör därvid ägnas den fria sektorns möjligheter att erbjuda den utbildning som riksdagsbeslutet angav liksom regionstyrelsernas roll i led ningen av universiteten och högskolorna inom resp. region. Av särskilt intresse är därvid den inverkan som representanter för externa grupper i högskolans organ utövar på universitetens och högskolornas arbete. Kommitténs uppgift bör emellertid inte begränsas till att avse utvärdering av den nu aktuella reformen utan bör också inbegripa den högre utbildningens innehåll. Kravet på en kvalitativt högtstående utbildning vid universitet och högskolor kommer med största sannolikhet att framgent bli ännu större än vad det är . Det är av utomordentlig vikt att universiteten och högskolorna ges förutsättningar att bedriva en undervisning i överensstämmelse med detta krav. Med hänvisning till vad som framhållits hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en allsidig utvärdering av högskolereformen och om åtgärder för att säkerställa kvaliteten i den högre utbildningen.