mot · G102895 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om slopande av tystnadsplikten i arbetslagstiftningen Sammanfattning: kommunisterna föreslår att tystnadsplikten som återfinns i medbestämmandelagen, arbetsmiljölagen och lagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar utmönstras. I sin kamp mot kapitalismens makt över produktionen kräver arbetarna demokratiska rättigheter på jobben. I dessa rättigheter ingår rätten till information om alla viktiga avgöranden över arbetsmiljön, sysselsättningen och förändringar av produktionen. Detsamma gäller försäljningar eller koncentrationer av kapital som rör deras anställning. Därför reses kravet om rätt till all information utan sekretess. Information måste lämnas direkt till fackföreningens styrelse, som har att avgöra i vilken mån informationen skall förås vidare till medlemmarna. När mäktiga kapitalintressen fattar beslut om nedläggningar av hela eller delar av industrier, informeras oftast inte de anställda om detta förrän besluten skall till att verkställas. Facket har vid de tillfällen det informerats om besluten belagts med tystnadsplikt. Enligt MBL är företaget skyldigt till primärförhandlingar innan slutlig ställning tas om produktionsförändringar, inskränkningar i driften eller andra åtgärder som drabbar de anställda. Men i verkligheten har kapitalisterna redan fattat besluten. De har gjort detta i vetskap om att förhandlingsskyldigheten inte kan rubba deras beslut. Att däremot låta de anställda få del av dessa planer innan besluten fattas kan innebära att de anställda genom kamp kan driva frågan till ett annat beslut. Därför finns tystnadsplikten. Därför förses de anställdas representanter med munkavle. Allt i namn av att de tänkta åtgärderna skulle kunna skada företaget om de blev offentliga innan de verkställts. De enda som skadas av tystnadsplikten är lönarbetarna som mister sina jobb. Samma sak gäller arbetsmiljön. Här hemlighålls tillverkningsmetoder eller ämnen med stöd av . Att skyddsombuden skall nekas att informera om metoder som kan vara skadliga är denna lagregels uppgift. När utslagningen ökar kan skyddsombudet hindras att informera om de egentliga orsakerna. Allt för att slå vakt om kapitalintressena. kommunisterna ställer därför kravet om slopande av sekretessbestämmelserna i arbetslagstiftningen. Lagen om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar De erfarenheter som vunnits av styrelserepresentationen har visat att den kritik som kommunisterna framförde redan vid lagens införande 1972 resp. 1975 har besannats. Representationen har inte inneburit att nedskärningar, nedläggningar, ändring i produktionen m. m. har kunnat påverkas eller stoppas. I stället har den inneburit att fackliga representanter har knutits upp till bolagsstyrelsens beslut utan att kunna påverka dessa eller informera om dem. Vidare har det visat sig att beslut som tidigare fattades i styrelserna nu avgörs i direktionen eller på annat sätt. En information i efterhand blir resultatet i styrelsen. Skall lagen kunna tjäna de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, måste den grunda sig på att de arbetande har demokratiska rättigheter på arbetsplatsen. Vpk föreslår i en annan motion till årets att de fackliga organisationerna skall ges vetorätt i alla viktiga frågor för facket och de anställda. Detta i kombination med ett slopande av tystnadsplikten i denna lag kan motverka att de anställdas representanter i bolagsstyrelserna knyts upp i sitt handlande. Ett slopande av tystnadsplikten för de anställdas representanter i dessa styrelser innebär att de skulle få en annan ställning än övriga bolagsstyrelseledamöter. I 8:e paragrafen förskrivs att de anställdas representanter skall jämställas med övriga bolagsstyrelseledamöter. Därför fordras undantag för de anställdas representanter gentemot aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar beträffande sekretess. Vpk föreslår att sådana undantagsregler införs. 1 21 :a paragrafen i MBL föreskrivs tystnadsplikt om i förhandling så har överenskommits. Likaså kan arbetsköparen genom påkallande av förhandling om tystnadsplikt, då överenskommelse inte har nåtts, förhindra den andra parten att informera fritt till dess att frågan slutligt har avgjorts. Den information som de anställda har rätt att kräva av företaget genom fackföreningsstyrelserna skall efter dessas eget gottfinnande kunna föras vidare till medlemmarna. Informationens värde urholkas när arbetsköparna har rätten att kräva tystnadsplikt. Argument kan möjligen framföras att om tystnadsplikt inte förekom skulle arbetsköparna inte informera om väsentliga frågor. MBL föreskriver dock att de har informationsskyldighet, och det är denna skyldighet som måste bevakas. Flera exempel finns på hur arbetsköparna har använt sig av sekretessen och hindrat att information förts vidare. Detta har medfört att de fackliga företrädarna har blivit låsta och inte fått informera medlemmarna om inskränkningar i driften eller andra för de anställda vitala frågor. Även arbetsmiljölagen är behäftad med begränsning i skyddsombudens och skyddskommittéledamöternas rörelsefrihet. lagens 7 kap. 13 §. Där sägs följande: skyddsombud eller ledamot av skyddskommitté får ej obehörigen yppa eller utnyttja vad han under uppdraget eller i tjänsten har erfarit om yrkeshemlighet, arbetsförfarande, affärsförhållande, enskilda personliga förhållanden eller förhållande av betydelse för landets försvar. Vidare gäller detta ledamot i facklig styrelse som fått ta del av det skyddsombudet erfarit. Vpk anförde vid behandlingen av AML att den föreslagna tystnadsplikten endast gagnar arbetsköparna, till förfång för den fackliga verksamheten. Naturligtvis kan frågor som avser enskild medlems personliga förhållanden tyckas vara något som icke skall rapporteras till de anställda. Men någon risk för detta torde heller inte föreligga. eller de förtroendevalda är så medvetna att de inte drar personliga förhållanden till allmänt beskådande. Däremot är de övriga sekretessexemplen endast till för att skydda arbetsköparna mot en information från skyddsombuden till de anställda om faror som hotar. Frågan om en bättre arbetsmiljö är en fråga om en kamp mot profitintressen. Ingen arbetsmiljö blir tillfredsställande om inte facket genom skyddsombud och andra driver de anställdas krav om en ofarlig arbetsmiljö emot arbetsköparnas vinstintressen. Därför är det fel att de anställdas representanter kan åläggas tystnadsplikt, detta oavsett om arbetsköpare anser sig ha blivit lidande eller ej. Med hänvisning till ovanstående föreslås* att beslutar 1. att tystnadsplikten för de anställdas representanter i aktiebolags- och ekonomiska föreningars styrelser avskaffas i enlighet med följande tillägg i lagen 1976:351 om styrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar Om ej sådan ledamot. Detta galler dock ej sådan information till de anställda eller deras fackliga organisation som han anser väsentlig för dessa. 2. att tystnadsplikten i MBL avskaffas genom att 21, 22 §§ i lag om medbestämmande i arbetslivet 1976:580 utgår. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) *Se även motion 1977/78:896.