mot · G1021165 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1165 av och om den toxikologiska forskningen och utbildningen Den omfattande hanteringen av giftiga ämnen pågår utan att allmänhet och beslutsfattare görs uppmärksamma på farorna med denna omfattande och i många fall även oaktsamma hantering utom då olyckor eller tillbud inträffar. De flesta av de händelser av detta slag som inträffat hade varit möjliga att förebygga på basen av den kunskap som fanns tillgänglig före resp. olycka. Samhällets långsiktiga politik avseende hantering av gifter skall ha en förebyggande inriktning. Samhället kan inte nöja sig med att ingripa i efterhand och ställa till rätta de skador som oaktsam eller oskicklig hantering av gifter har vållat. Särskilt som utbudet av nya giftiga substanser ökar framstår en förebyggande samhällelig hållning som en nödvändighet. Det kommer därför att visa sig påkallat att begränsa hanteringen av giftiga ämnen till sådana områden där den dels är nödvändig, dels ock kan ske under betryggande former. Beslut om hantering av giftiga ämnen fattas inom många organ. för sådana beslut är lagstiftning med tillämpningsföreskrifter, fält- och industrirapporter samt kunskaper inom ämnesområdet toxikologi. De största bristerna här gäller det toxikologiska kunnandet samt den toxikologiska forskning som utgör grunden för detta kunnande. Genom att handläggare för ärenden rörande giftiga ämnen ofta saknar kunskap inom toxikologin riskerar gällande lagstiftning att förbli vid sin formella skepnad och inte bli tillämpad i form av relevanta åtgärder. Frågor som rör gifter och gifthantering bör ha handläggare med gedigen grundutbildning. För bedömning av gifteffektema på människa krävs i de flesta fall att handläggare har medicinsk grundutbildning. De svårigheter som kan uppstå vid jämförelser av gifteffekter på olika djurarter och människa visades av Thalidomid(Neurosedyn)-katastrofen. Vid laboratorieexperiment med detta preparat kunde fosterskador framkallas hos kaniner men inte hos höns, vita möss eller hamstrar. Vid praktiskt bruk av detta preparat visade det sig vålla grava missbildningar hos nyfödda barn. Behovet av toxikologiskt utbildade handläggare av gift- och miljöärenden har uppmärksammats i andra länder. Det amerikanska miljövårdsverket (EPA) räknar med att omkring 1 000 toxikologer behöver utbildas för att tillgodose behoven av kvalificerade handläggare som genomförandet av den nya Toxic Substances Control Act kommer att medföra. Utbildning i toxikologi i förekommer endast vid och vid . Den senare utbildningen har främst studerande utan medicinsk grundutbildning. Många bio-medicinskt inriktade institutioner bedriver forskning som står toxikologin nära men gör det främst som tillämpning av perifera delar av grundforskningen inom resp. områdes huvudfåra. Den toxikologiska utbildningen bör ske i nära samarbete med de institutioner som bedriver toxikologisk forskning. Motiven för en sådan nära samordning är många. Inom ett så föränderligt område som detta måste undervisningen meddelas av aktiva forskare för att hållas aktuell. Anlitande av modern, förfinad analysmetodik och avancerade testmetoder kräver att handläggarna har god förtrogenhet med forskningsmetodiken för att de fulla konsekvenserna av nya forskningsresultat skall kunna tillvaratagas på ett tidigt stadium. Inom grundforskningen finns också en problemlösnings- och utbildningspotential som skulle kunna anlitas av samhället i högre utsträckning än vad som sker. Så kan noteras att fyndet av giftet PCB var ett resultat av grundforskning. Den toxikologiska forskningen saknar vissa resurser för att kunna fullgöra en av sina viktigaste samhällsfunktioner, nämligen att förse samhället med beslutsunderlag. saknas möjligheterna för att kunna analysera långtidseffekter av gifter (s. k. kronisk toxicitet). Från rapporteras möjligheter att genom att studera förändringar i laboratoriedjurs inlärningsförmåga kunna dokumentera giftverkningar av ämnen i doser som är endast bråkdelar av dem som fordras för att påvisa akut förgiftning. Dessa och andra metoder att studera verkan av små giftdoser kan få stor tillämpning bl. a. för den yrkesmedicinska forskningen och för utfärdandet av tillämpningsbestämmelser för arbetsmiljölagstiftningen. En bredare satsning på toxikologisk forskning och praktiskt testarbete måste åtföljas av motsvarande satsning på toxikodynamisk forskning. Denna vetenskapsgren studerar upptag, omvandling och utsöndring av gifter i organismen. Den utvecklar en metodik som används vid studier inom många andra forskningsområden. En satsning på toxikodynamiken behövs för att skapa den nödvändiga framförhållningen i form av metodutveckling och problemlösningskunnande som behövs för avnämarinriktat arbete. Om samhället ej börjar bygga ut sitt toxikologiska kunnande i minst samma takt som hanteringen av gifter i samhället ökar kommer det att bli mer sårbart och minska sin förmåga att fullfölja de intentioner som kommer till uttryck i lagstiftningen. Mer specifika problem som kan uppstå vid långvarig uraktlåtenhet att bygga upp samhällets kunnande inom detta område är: Beslutsunderlagen blir otillräckliga. Tidiga larmrapporter förbises. Beslut blir dåligt underbyggda. Handläggningstiderna blir långa och åtgärderna försenade, dvs. inaktuella eller t. o. m. felaktiga. Svårigheter uppstår för samhällets företrädare att underhandla med motparter som producerar, distribuerar, konsumerar eller sprider gifter. Dessa kan ofta ha tillgång till särskilt selekterad information som kan användas för att rättfärdiga de egna åtgärderna. Svårigheter uppstår att förverkliga lagstiftningen i gift- och miljövårdsfrågor. Svårigheter uppstår att skapa och upprätthålla gränsvärdesbestämmelser för giftiga ämnen i luft och vatten. Svårigheter uppstår att genomföra ekologiska, epidemiologiska och yrkesmedicinska studier av omgivningsgifter. Giftskador på natur, närmiljö och människa ökar till följd av bristande produktions- och hanteringskontroll. Sjukdomsfallen till följd av kroniska förgiftningar ökar, vilket belastar sjukvården och det allmänna försäkringsväsendet. Viktiga exempel härpå är tumörer, yrkessjukdomar samt missbildningar hos nyfödda. En första åtgärd för att förhindra sådana problem och skapa nödvändig framförhållning bör vara en översyn av den toxikologiska forskningen och utbildningen, dess dimensionering och inriktning m. m. samt samordning med övrig verksamhet inom statsförvaltningen. Denna bör göras av en utredning. Under hänvisning till det anförda får vi hemställa att hos regeringen begär en utredning av den toxikologiska forskningen och utbildningen. P. O. HAKANSSON (s)