ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202145 · 1978-11-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:60 om åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet I en av undertecknad m. fl. vackt motion (1977/78:1701) med yrkande på att en hantverksutredning skulle tillsättas framhölls bl. a. att vissa hantverk har betydelse från beredskapssynpunkt. Det underströks i motionen att beredskapen skulle bli väsentligt förbättrad på framför allt sko- och tekoområdena om tillgång till en god hantverksservice fanns. biföll motionen och begärde en utredning om hantverkets situation och framtidsutsikter (NU 1977/78:55). Utredningen har ännu inte tillsatts, men enligt vad jag erfarit bereds ärendet inom . 1 propositionen 1978/79:60 om åtgärder för försörjningsberedskap på skoområdet tas emellertid inte betydelsen av en god tillgång på hantverkskunnande från beredskapssynpunkt upp. I såväl denna som tidigare propositioner angående åtgärder för att trygga vår försörjning av nödvändighetsvaror under avspärrning diskuteras endast vilken produktionskapacitet och produktionsnivå vi skall ha för att kunna upprätthålla vår försörjningsberedskap. I avsnitt 2.6 diskuterar föredragande departementschef "alternativa metoder för att tillgodose försörjningsberedskapen på skoområdet bl. a. innebärande att man skulle ha en viss kapacitet i "malpåse. Att trygga en god tillgång på hantverkskunnande genom främjande av utbildning av skomakare är enligt min mening den mest näraliggande "alternativa metoden vad beträffar försörjningsberedskapen på skoområdet. En god tillgång på skomakare skulle sannolikt kunna stärka försörjningsberedskapen på skoområdet väsentligt och ge oss goda möjligheter att under en längre avspärrning trygga tillgången på skor som vi i fredstid får goda möjligheter till hantverksservice, vilket är i överensstämmelse med kraven på en bättre hushållning med våra tillgängliga resurser. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande behovet av en god tillgång på hantverksservice för upprätthållande av en god försörjningsberedskap på skoområdet.
mot · G202146 · 1978-11-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 Invandrarna har rösträtt och valbarhet förutsatt fast bosättning i . Vid valet utnyttjade invandrarna sin nyförvärvade rösträtt i mycket stor omfattning. Att de nya bestämmelserna kunde få ett så betydande genomslag beror på de avsevärda informationsåtgärder som vidtogs. föreslår föredraganden under tolfte huvudtiteln i propositionen 1978/ 79:25 ett reservationsanslag om 6 milj. kr. för politisk information. Av dessa skall 5 miljoner fördelas mellan de politiska partierna. Fördelningen, som skall ankomma på regeringen, skall ske efter samråd mellan de i företrädda politiska partierna. Jag tar för givet att denna formulering inte är avsedd att utesluta landets regering från fördelningsförhandlingarna. Syftet med anslaget är att informera invandrare om de politiska partiernas inställning i olika kommunalpolitiska frågor. Från demokratisk synpunkt är det viktigt att alla partier som är så etablerade att de har en riksorganisation och ställer upp till val i flertalet kommunala valkretsar får del av detta partistöd. Följaktligen bör ett parti som exempelvis demokratisk samling (kds) komma i åtnjutande av stöd. Jag anser vidare från principiella och praktiska utgångspunkter att direkt bör ta ställning till hur medlen skall fördelas. Regeringen bör därför möjligt återkomma med förslag till en sådan fördelning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer jag att vid behandlingen av propositionen 1978/79:25, bil. 9, punkten D 3 i skrivelse till regeringen begär förslag - med beaktande av vad i motionen anförts - till fördelning av de 5 milj. kr. som är avsedda till stöd för politiska partiers valinformation till invandrare.
mot · G202147 · 1978-11-27 00:00:00 — 1978/79 147-155 1978/79:147 av med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 Stiftelsen härtill uppgift att främja näringslivets utveckling i . Den har utvecklats till ett mycket viktigt regionalpolitisk! I propositionen 1978/79:25 anförs (s. 103): "Statsmakterna har beslutat att Norrlandsfonden skall fortsätta sin verksamhet i stort enligt tidigare riktlinjer (prop. 1975/76:200, NU 1976/77:7, rskr 1976/77:50). F. n. görs inom industridepartementet en utvärdering av fondens verksamhet. I avvaktan på resultat av utvärderingen bör Norrlandsfonden fortsätta sin verksamhet t. v. enligt nuvarande riktlinjer. inbjuds att godkänna dessa riktlinjer. Men inbjuds inte av regeringen att anvisa de medel som är nödvändiga för att fonden med full kraft skall kunna driva sin verksamhet såsom man har gjort. I nu förevarande sammanhang gäller detta självfallet först och främst eller /79. Enligt min uppfattning har Norrlandsfonden en mycket viktig funktion att fylla. Särskilt gäller detta när det gäller att utveckla näringsliv och sysselsättning i inland. Det är därför helt nödvändigt att fonden till fullo kan driva nu aktuella projekt. bör därför på tilläggsbudget I till Norrlandsfonden anvisa 20 milj. kr. I sammanhanget bör erinras om att de medel som anvisades i anslutning till budgetpropositionen endast avsåg . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Medelstillskott till Norrlandsfonden för /79 på tilläggsbudget I anvisa ett reservationsanslag av 20 milj. kr. 1 1978/79.
mot · G202148 · 1978-11-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 1 regeringsbeslut gavs vissa föreskrifter om SJ:s persontågstidtabeller från . Enligt beslutet skulle SJ iaktta återhållsamhet när det gällde att minska antalet personförande tåg eller att i övrigt företa ändringar i tidtabellerna för sådana tåg så att inte regionalpolitiska strävanden motverkades m.m. Regeringen lägger nu fram förslag om driftersättning till SJ med anledning av beslutet. SJ har för regeringen redovisat dels vilka planerade indragningar och förändringar som inte kommit att genomföras i anledning av regeringsbeslutet, dels vilka konsekvenser detta fått på SJ:s driftekonomi. Sammanlagt begär SJ ersättning förden resultatförsämring som beslutet medfört med 17,7 milj. kr., varav 8,6 milj. kr. avser icke lönsamma järnvägslinjer och 9,1 milj. kr. olönsamma tåg på affärsbanenätet. I propositionen föreslås att SJ erhåller ersättning med det begärda beloppet. Enligt vår bedömning har denna fråga handlagts på ett sätt som helt strider mot gällande affärsverksprinciper. Regeringen har nämligen - utan något föregående riksdagsbeslut - ingripit i den tidtabellsplanering som är ett normalt inslag i SJ:s affärsverksamhet. När nu slutresultatet av detta ingripande redovisas för begärs drygt 9 milj. kr. som ersättning till affärsbanenätet. Detta är helt nya principer. Någon ersättning till affärsbanenätet har tidigare inte utgått från anslaget till ersättning för drift av icke lönsamma järnvägslinjer. Vi vill i rådande läge inte motsätta oss att SJ erhåller den begärda ersättningen. Vi ser dock mycket allvarligt på de principiella avsteg från gällande handlingsregler som här har gjorts. Vi kan inte godta att helt nya principer etableras, innebärande bl. a. att en del av affärsbanenätet blir ersättningsberättigad. Enligt vår mening är föreliggande förslag ytterligare ett exempel på följderna av att det trafikpolitiska reformarbetet inte har fullföljts av den borgerliga regeringen. Detta får allvarliga konsekvenser för flera avsnitt av trafikpolitiken, inte minst inom järnvägsområdet. Vi har krävt en översyn av järnvägsnätet i syfte att ge järnväg och landsväg mer likartade förutsättningar genom en sammanhållen syn på investeringar, underhåll och kostnader för säkerhetsanordningar m. m. På samma sätt bör mer likartade förutsättningar gälla för ersättning för utnyttjande av väg och järnväg, varigenom ett mer rättvisande kostnadsansvar bör kunna uppnås. Ett förslag i enlighet med detta synsätt bör föreläggas i den av regeringen aviserade trafikpolitiska propositionen. Med hänvisning till det anförda får vi hemställa att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om principerna för driftersättning till SJ. () () () () ()
mot · G202151 · 1978-11-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 Allmänna barnbidrag Med anledning av propositionen 1978/79:50 har vpk föreslagit en höjning av det allmänna barnbidraget och att detta anknyts till basbeloppet samt att det i fortsättningen skall utgöra av detta. Med nu gällande basbelopp skulle barnbidraget uppgå till /år. Kostnadsökningen /79 skulle därmed bli 788 milj. kr. Detta belopp bör anvisas på tilläggsbudget I. Under hänvisning till ovanstående och med anledning av proposition 1978/79:25 föreslås att under femte huvudtiteln . Allmänna barnbidrag beslutar anvisa . på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G202152 · 1978-11-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 Extra resurser för utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan Nettotillströmningen till det fria området inom högskolan ökade med 6 000 årsstudieplatser. Också under innevarande läsår har det skett en ökning men inte lika stor. Ökningen ligger på eller 2 600 årsstudieplatser. För att klara denna ökning behöver högskoleenheterna höjda anslag, och UHÄ föreslår att 16,8 milj. kr. anvisas för ändamålet. Regeringen föreslår att 6,4 milj. kr. För att förverkliga det beslut som antog i samband med högskolereformen om att vidga tillträdet till högskolorna för grupper som varit utestängda från högre studier är det enligt vår bedömning nödvändigt att de medel som äskats av UHÄ också ställs till förfogande. Under hänvisning till ovanstående och med anledning av proposition 1978/79:25 föreslås att under nionde huvudtiteln . Extra resurser för utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79, beslutar anvisa ett reservationsanslag av . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202153 · 1978-11-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 Särskilt stöd till jordbruk och skogsbruk, m. m. i Norrbottensdelegationen har i en skrivelse till regeringen hemställt om ett resurstillskott om 43,7 milj. kr. för att slutföra utvecklingsverksamhet bl. a. när det gäller iståndsättning av , specialproduktion inom jordbruket, stöd till kompletterande sysselsättning i glesbygder och intensifierad skogsvård i . Vpk anser det vara av stor vikt att Norrbottensdelegationen kan fullfölja påbörjade projekt, varför vi föreslår att begärda medel anslås. Under hänvisning till ovanstående och med anledning av propositionen 1978/79:25 föreslås att under tionde huvudtiteln . Särskilt stöd till jordbruk och skogsbruk, m. m. i på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 beslutar anvisa ett reservationsanslag av . (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G202155 · 1978-11-27 00:00:00 — Motion 1978/79:155 av med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 I proposition 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 föreslås bl. a. att nu gällande utformning av transportstödet för m. m. som ursprungligen skulle upphöra 1978 skall förlängas och omfatta även 1979. Skälet synes vara att regeringen - i motsats till vad som tidigare uttalats-inte kunnat ta ställning till transportstödets allmänna utformning efter den femårsperiod som utlöper . Transportstödet bör dock i ett avseende förändras redan från . Det gäller transportstödet för vissa pappersproduktersom tidnings- och journalpapper, korrugeringspapper för wellpapp (fluting), kraftpapper och kraftpapp vilket slopades från för att åstadkomma besparingar i statsbudgeten. Transportstödet för dessa pappersprodukter har stor betydelse för den norrländska exportindustrin på pappersområdet. Några sakliga skäl varför just denna grupp av produkter skall undantas från transportstödet har aldrig förebringats. Eftersom nuvarande form av transportstöd mot tidigare förmodanden föreslås skall fortsätta även bör detta produktområde återföras till de stödberättigade. Åberopande det anförda hemställs att beslutar att för i motionen angivna pappersprodukter från åter skall kunna utgå fraktbidrag enligt reglerna för transportstöd i .
mot · G202156 · 1978-11-27 00:00:00 — 1978/79 156-160 med anledning av propositionen 1978/79:35 om ekonomiskt stöd till vissa rederiföretag Folkpartiregeringen fortsätter gåvopolitiken till storfinansen - en väg som är väl upptrampad av tidigare regeringar. 1 den nu aktuella propositionen föreslås att får ett bidrag på 80 milj. kr., ett lån på 250 milj. kr. och en lånegaranti på 250 milj. kr. föreslås att får ett lån på 200 milj. kr. Dessa bidrag och lån är förknippade med vissa villkor om förläggning av bolagens administration, rederiverksamhetens omfattning och ungefärligt antal svenskregistrerade fartyg. Om dessa villkor inte uppfylls så förutsätts det att statens engagemang skall nedbrings i motsvarande omfattning. Vpk anser det föreslagna avtalet helt oacceptabelt, eftersom det inte finns några som helst garantier för att jobben för de ombordanställda kommer att bevaras. Av erfarenhet vet vi också att de privatkapitalistiska företagens vinstintressen alltid går före de anställdas rättmätiga krav på trygghet i anställningen. Utvecklingen av svensk sjöfart från såväl ekonomisk och transportpolitisk synpunkt som med hänsyn till de anställdas trygghet är ett nationellt intresse som är alltför viktigt för att överlämnas till privatkapitalets kortsiktiga och vinstfixerade verksamhet. Därför bör rederinäringen nationalisers. Vpk kommer också att återkomma med förslag om detta. När det gäller den nu aktuella propositionen bör den avslås, med en hemställan från om att regeringen vidtar åtgärder för att utarbeta ett nytt avtal med och som innebär garantier för bibehållen sysselsättning inom respektive rederier. Under hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar avslå propositionen 1978/79:35, 2. att hemställer hos regeringen om att åtgärder vidtas för att upprätta ett nytt avtal med och där som villkor för lån uppställs bevarad sysselsättningsnivå inom respektive rederi. (vpk) (vpk) 1 1978/79.
mot · G202158 · 1978-11-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:38 om ändring i lagen (1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen I propositionen 1978/79:38 föreslås ändrade regler när det gäller upphävande av s. k. skogsfångsservitut. Ändringen sker genom ett tillägg i 15 § lagen om införande av fastighetsbildningslagen. Lagändringen föreslås träda i kraft . Några övergångsbestämmelser föreslås inte. Flera olika alternativ har i fråga om ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna förts fram under lagstiftningsarbetets gång. Den arbetsgrupp inom regeringens kansli som sett över bestämmelserna om skogsfångsservitut föreslog att ikraftträdandet skulle ske men att äldre bestämmelser fortfarande skulle gälla i ärenden som anhänginggjorts vid fastighetsbildningsmyndighet före . Några remissinstanser ansåg - vilket också kom att följas i propositionen - att de nya bestämmelserna skulle tillämpas i alla ärenden som inte blivit rättskraftigt avgjorda vid ikraftträdandet. En remissinstans - lantmäteriverket-hävdade att praxis beträffande lagstiftning i fastighetsbildningsfrågor borde följas, vilket skulle innebära att de nya bestämmelserna skulle tillämpas av fastighetsbildningsmyndigheten i alla ärenden som inte avgjorts före ikraftträdandet, medan äldre bestämmelser skulle tillämpas av överinstanserna i sådana mål som fastighetsbildningsmyndigheten har prövat enligt äldre rätt. Ytterligareen remissinstans menade att de nya bestämmelserna endast skulle tillämpas i ärenden som anhängiggjorts i första instans efter ikraftträdandet. Om förslaget i propositionen följs betyder det att olika materiella regler kommer att gälla för ett ärende som avgjorts av lägre instans före men som prövas i högre instans efter denna tidpunkt. Överrskande resultat kan därmed - som lagrådet påpekat - komma att inträda i flera fall. Detta synes från allmänna rättssäkerhetssynpunkter inte acceptabelt. Samma rättsregler bör inom detta rättsområde gälla för ett ärendes prövning i de olika instanserna. Det är också - som lantmäteriverket påpekat - den princip som brukar tillämpas i det fastighetsrättsliga lagstiftningsarbetet. Åberopande det anförda hemställs att beslutar att ikraftträdanderegeln i den föreslagna lagen om ändring i lagen (1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen skall ha följande lydelse: Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande beträffande talan mot beslut eller utslag som har meddelats före .
mot · G202160 · 1978-11-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:44 med förslag till en ny jordbruksbokföringslag, m. m. Enligt propositionen föreslås att bestämmelserna i 9-15 §§ i den föreslagna nya jordbruksbokföringslagen ej behöver tillämpas av näringsidkare som har en årlig bruttoomsättningssumma vilken normalt understiger ett belopp som motsvarar 20 gånger det enligt lagen om allmän försäkring bestämda basbeloppet för av räkenskapsåret. Enligt vår mening innebär detta en för långt gående undantagsregel. Vi föreslår att undantag endast medges näringsidkare som ligger under 10 gånger det ifrågavarande basbeloppet. Vidare föreslås i propositionen att lantbrukares förmåner av det nya socialförsäkringsskyddet görs skattefria utan begränsning. Enligt förslaget bör detta tas in i anvisningarna till 21 § KL. Motivet för denna skattefrihet är enligt propositionen att utformningen av lantbrukarnas försäkringsskydd och framtida ändringar i detta skall godkännas av statens jordbruksnämnd. Enligt vår mening har inte statens jordbruksnämnd att pröva frågor rörande beskattningen av jordbrukares inkomster. Vi vill därför föreslå att lantbrukares förmåner av det nya socialförsäkringsskyddet blir skattefria endast i samma utsträckning som för anställda. Detta innebär att förmånen är skattefri bara i den mån försäkringen inte är förmånligare än den kollektiva grupplivförsäkringen för statliga befattningshavare. Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar 1. att bestämmelserna i 9-15 §§ i den föreslagna jordbruksbokföringslagen ej behöver tillämpas av näringsidkare i vars verksamhet den årliga bruttoomsättningen normalt understiger ett gränsbelopp som motsvarar 10 gånger det enligt lagen om allmän försäkring bestämda basbeloppet för av räkenskapsåret, 2. att jordbrukares förmåner av det nya socialförsäkringsskyddet endast är skattefria i den mån försäkringen inte är förmånligare än den kollektiva grupplivförsäkringen för statliga befattningshavare. () () () () HANS ()
mot · G202162 · 1978-11-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:46 om stöd till vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet Förslaget i propositionen 1978/79:46 om ökat stöd till vissa energibesparande och sysselsättningsstimulerande åtgärder inom näringslivet skall, enligt regeringen, ses som en tillfällig åtgärd för att stimulera till ökade insatser för energihushållning och förbättra sysselsättningsläget. Vi delar uppfattningen att det är väsentligt att hushållningen med energi inom industrin skärps som åtgärder vidtas för att förbättra sysselsättningsläget. Det nuvarande stödet till energibesparande investeringar inom näringslivet m. m. infördes . Det är utomordentligt viktigt att effekterna av detta stöd ständigt utvärderas, så att resurserna används på bästa sätt såväl ekonomiskt som energipolitiskt. Det statliga programmet för energibesparing i näringslivet har pågått och med så stora resursinsatser att tillräckligt underlag torde finnas för en utvärdering av stödet. I regeringens proposition 1976/77:95, bilaga 3, föreslogs också en tillfällig höjning av stödet. Redan i den socialdemokratiska motionen 1976/77:1524 anfördes att stödet till energibesparande åtgärder inom industrin borde utvärderas av . Den borgerliga majoriteten i näringsutskottet avvisade dock de socialdemokratiska kraven om denna särskilda utvärdering (NU 1976/77:38). Som motiv anfördes att statens industriverk genomförde denna utvärdering som beräknades bli färdigställd . Det är anmärkningsvärt att regeringen nu föreslår ytterligare en tillfällig höjning av energisparstödet till industrin utan att ge möjlighet att studera effekterna av det nuvarande stödet. Inte heller lämnas något underlag för en bedömning av effekterna av den tidigare genomförda tillfälliga höjningen. Det finns starka skäl att anta att ett något förändrat energisparstöd till industrin skulle kunna ge bättre hushållningseffekter. har t. ex. i en skrivelse till regeringen påtalat att det nuvarande stödet inte tillräckligt stimulerar en önskvärd utbyggnad av mottryckskraft och spillvärmeprojekt. föreslår i skrivelsen att en lånemöjlighet införs. föreslår i sitt betänkande (SOU 1978:17) att stödet till energibesparande åtgärder bör utvärderas. Kommissionen anser att det bör övervägas om det nuvarande bidragssystemet bör kompletteras eller ersättas med ett lånesystem. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör ge tillfälle att ta del av en utvärdering av stödet för energibesparande åtgärder inom näringslivet. KARL-ER1K HÄLL (s) () () () () () . () i
mot · G202163 · 1978-11-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:46 om stöd till vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet kommunisterna har i olika sammanhang framhållit betydelsen och nödvändigheten av statlig och planering och att lagstiftning och bestämda direktiv till fastighetsägare och foretag är nödvändiga åtgärder för en konsekvent hushållning med energi. Vi har också framhållit att en finansiering genom statlig långivning på rimliga villkor är nödvändig för att snabbt nå resultat. Av propositionen framgår att de energibesparande åtgärder som genomförts inom näringslivet varit av betydande omfattning och att intresset för att vidta bidragsberättigade åtgärder varit mycket stort. Det konstateras också att många av de åtgärder som vidtagits troligen inte skulle kommit till stånd utan de bidrag som erhållits. Åtgärderna har med andra ord inte bedömts som tillräckligt lönsamma utan dessa bidrag, och därför har man struntat i att vidta dem tidigare. har det visat sig att många företag gjort stora vinster på energibesparande åtgärder. Man har fått tillbaka investerade pengar och gör nu miljonvinster. Vi menar att de statliga instserna till vissa energibesparande och sysselsättningsstimulerande åtgärder inom näringslivet skall inskränkas till statlig långivning. I vart fall finns nu ingen anledning att ytterligare höja dessa bidrag. I de flesta fall blir sådana åtgärder som det här gäller klart lönsamma redan med dagens energipriser, utan direkta bidrag. Den nuvarande bidragsgivningen bör inte utökas utan ersättas av ett system som helt baserar sig på statlig kreditgivning. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar avslå propositionen 1978/79:46 om stöd till vissa energibesparande åtgärder inom näringslivet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)