mot · G1021624 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1624 av och om åtgärder mot vattenföroreningar Vatten är en naturresurs som vi måste handskas försiktigt med. Vi leder bort vattnet ur dess naturliga kretslopp - in i våra hushåll, industrier, bevattningsanläggningar m. m. Vattenuttaget kan ses som ett tillfälligt lån, återlämnat genom avloppsledningarna och åkrarnas avdunstning. I stort sett är det samma vatten som vi använder om och om igen. Bevattningen inom jordbruket ökar kraftigt. 1976 bevattnades 90 000 ha eller av åkerarealen. Det innebär närmare en tredubbling av den bevattnade arealen under 1970talet. Men det är inte i första hand tillgången på vatten som ger anledning till oro. Det som framfor allt inger bekymmer är den tilltagande föroreningen av såväl yt- som grundvatten. Stora mängder föroreningar släpps ut i våra vatten från industrier, tätorter och från jordbruket. Inte minst de vattenföroreningar som beror på kraftigt ökad användning av kvävegödselmedel inom jordbruket påkallar skärpt uppmärksamhet. Användningen av kvävegödselmedel medför höjda nitrathalter i dricksvattnet. Särskilt höga halter har uppmätts i intensivodlade jordbruksområden med lätta sandjordar. Under vissa omständigheter reduceras nitrat till nitrit i mag-tarmkanalen. Nitrit kan i sin tur framkalla blodsjukdomar hos såväl människor som djur. I vissa kemiska föroreningar kan nitrat och nitrit också ge upphov till cancer. Enligt bör inte vatten innehållande nitrathalter som överstiger /l ges till barn . Det hygieniska gränsvärdet är emellertid /1. Halter /1 betraktas av som anmärkningsvärt höga. Till 1976/väcktes en socialdemokratisk partimotion (1976/ 77:521) med krav på utredning av möjligheterna att begränsa användningen av kvävegödselmedel. motionerade undertecknade (motion 1976/ 77:519) om åtgärder mot kvävegödningens skadeverkningar i de områden där problemen var särskilt framträdande. Som exempel på ett sådant område framhölls nordvästra och kommun. Motionerna avstyrktes av jordbruksutskottets borgerliga majoritet, som ansåg gällande miljölagar samt ökad rådgivnings- och upplysningsverksamhet bland lantbrukarna vara till fyllest för att komma till rätta med problemen. Efter att ha studerat här berörda problem under måste vi tyvärr konstatera att åberopade miljölagar och förekommande rådgivningsverksamhet inom lantbruket inte är tillräckligt effektiva instrument för att reducera vattenföroreningarna inom jordbruket. Lantbruket använder ungefär kväve . Ca beräknades ha runnit bort med vårfloden (t. o. m. maj månad). Vid en av () anordnad konferens konstaterades att anmärkningsvärt höga nitrattransporter förekommit , vilket antogs bero på att stora mängder restkväve samlats upp, då 1976 var mycket nederbördsfattigt. Vid presenterades resultat från svenska undersökningar, av vilka framgick att man i områden med lättare sandjordar främst bör uppmärksamma risken med nitratutlakning till grundvatten. Också framhåller att ett flertal undersökningar gett belägg för att det är stora risker med ökad nitratutlakning i sandjordsområdena. 1 fjolårets moiton konstaterade vi att de båda uppvisade särskilt höga nitrathalter i grundvattnet. Anmärkningsvärt höga halter har uppmätts i nordvästra främst i kommun. Detta område karakteriseras av jordar med god genomsläpplighet, intensiv odling av framför allt potatis och en omfattande konstbevattning. har uppmätts stigande nitrathalter i flera kommunala vattentäkter i kommun. Halterna varierar i det mest intensiva odlingsområdet /1.1 enskilda vattentäkter förekommer nitrathalter på / Föräldrar med barn tvingas på grund av dessa omständigheter att hämta sitt dricksvatten och vatten för matlagning på andra håll i kommunen, ett förhållande som måste betecknas som helt otillfredsställande. har också ett flertal gånger reagerat mot dessa oacceptabla förhållanden. De åtgärder som från kommunens sida vidtagits för att nedbringa nitrathalten i dricksvattnet är uppblandning av nitratrikt vatten med nitratfattigt sådant och inrättande av ett vattenreningsfilter. Ingendera av åtgärderna har lett till varaktig minskning av nitrathalten. Enligt vår mening är också den här typen av insatser snarare ett sätt att angripa sjukdomens symptom än dess egentliga orsaker, nämligen den intensiva användningen av kvävegödselmedel i jordbruket. En undersökning av nitratförekomsten i enskilda vattentäkter inom kommun 1975-1977 förtjänar också uppmärksamhet i detta sammanhang. Av de fyra områden som ingick i denna undersökning är tre jordbruksdistrikt. I samtliga tre jordbruksområden har konstaterats höga nitrathalter i vattentäkterna. 1 det fjärde området, som till stor del bestod av skogsmark, var nitrathalterna däremot låga jämfört med brunnar belägna i jordbruksdistrikten. Utvecklingen visar med all önskvärd tydlighet att det finns synnerligen starka skäl att genomföra de åtgärder vi föreslog i fjolårets motion, nämligen att försöksverksamhet igångsättes i vissa s. k. riskområden med lätta sandjordar och intensiv kvävegödning i syfte att bevara och förbättra kommun är ett sådant riskområde. har uttalat stort intresse för sådan lokal undersökningsverksamhet. Det hänvisas ofta till utredningar och pågående forskning inom detta område. Men som bl. a. konstaterat saknas fortfarande en allsidig och genomarbetad analys av vilka miljöpolitiska åtgärder som kan vara lämpliga för att åstadkomma minskad vattenförorening inom jordbruket. Såväl hälso- och miljö- som konsumentskäl talar för att mera genomgripande åtgärder nu utan ytterligare dröjsmål bör sättas in mot dessa problem. Kontrollen av vattenkvaliteten är starkt splittrad på de centrala instanserna i . Grund- och ytvattnet kontrolleras av , när det gäller dricksvattnet har hand om hälsokontrollen, men när vattnet är på väg in i munnen är det livsmedelsverket som är ansvarigt centralt organ. Ett samordningsprogram på detta område skulle, enligt vår mening, vara av behovet påkallat. I en partimotion till årets riksdag har socialdemokraterna bl. a. föreslagit att en utredning tillsättes för att bedöma de hälso- och miljömässiga konsekvenser som användningen av handelsgödsel medför. Som en komplettering till detta förslag vill vi i denna motion hemställa om skyndsamma åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten i särskilt utsatta delar av landet. De åtgärder som i första hand bör genomföras är följande: Genomgripande undersökningar av nitratförekomster och deras orsaker - med bl. a. markanalyser - i särskilt utsatta områden i . Undersökningar bör ske i regi. Intensifierade informationskampanjer till odlare, varvid samspelet mellan jordbruksmetoder och miljö betonas. Samordnad kontroll av vattenkvaliteten genom tillsättande av en samordningsgrupp, bestående av representanter för , , livsmedelsverket samt lokala intressenter. Med hänvisning till ovanstående hemställes att hos regeringen begär att åtgärder vidtages mot vattenföroreningar i enlighet med vad som i motionen anföres. () ()