mot · G1021770 · 1978-03-14 00:00:00 — Motion 1977/78:1770 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:104 med förslag om utvidgad rätt till ledighet för vård av barn, m. m. I propositionen föreslås att föräldrar skall ges rätt till ledighet för vård av barn i större utsträckning än vad som f. n. gäller. Förälder skall således ges rätt dels att vara helt ledig från anställning till dess barnet uppnått ett och , dels att förkorta arbetstiden med en fjärdedel tills barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt när barnet avslutat det första skolåret. Förslaget är det andra steget i den borgerliga regeringens trestegsprogram, som inleddes med den synnerligen bristfälliga reformen av föräldraförsäkringen och som skall avslutas med införandet av vårdnadsbidrag. Det nu aktuella förslaget är inte kopplat till föräldraförsäkringen och det förutsätter tjänstledighet utan lön. Vpk kan acceptera förslaget i den del det gäller rätt till ledighet tills barnet uppnått ett och . Man uppnår därmed en större rättvisa mellan privatanställda och anställda inom den offentliga sektorn, vilka redan har denna rätt till tjänstledighet. Vi avvisar däremot bestämt införandet aven sextimmars arbetsdag enbart för småbarnsföräldrar. Huvudsyftet med regeringens förslag om kortare arbetstid för småbarnsföräldrar är att ge barn och föräldrar mer tid till meningsfull samvaro och att förkorta alltför långa dagliga vistelser i daghem och familjedaghem. En särlösning för småbarnsföräldrar kommer emellertid, särskilt i det arbetsmarknadsläge som existerar , att innebära uppenbara risker för diskriminering av dessa föräldrar på arbetsmarknaden. Detta kommer att kraftigt begränsa det antal människor som kan utnyttja möjligheten. En ytterligare begränsning innebär det inkomstbortfall som drabbar den som utnyttjar rätten till ledighet. Ensamstående föräldrar kommer därför, med undantag för dem som är mycket välbetalda, inte att kunna förkorta sin arbetstid. I propositionen anförs också det stora antalet deltidsarbetande kvinnor som ett skäl för rätt till arbetstidsförkortning för småbarnsföräldrar. Regeringen tolkar då deltidsarbetet som ett utslag av fritt val - att mödrar med små barn väljer att arbeta deltid för att få mer tid för hem och barn. Den tolkningen är både alltför förenklad och oriktig. Ett mycket stort antal kvinnor tvingas till deltidsarbete på grund av att samhällets barnomsorg bara täcker en liten del av det faktiska behovet. Ett ännu större antal kvinnor tvingas ta deltidsarbete, därför att det inte finns heltidsarbete att få. Det stora antalet deltidsarbetande kvinnor måste framför allt ses som en följd av arbetslöshet och undersysselsättning. Vpk delar uppfattningen att det är angeläget att förkorta arbetstiden, men inte bara av de skäl som anförs i propositionen, utan också därför att stressen och hetsen på arbetsplatserna ständigt ökar. Vi kan emellertid inte godta ett förslag till arbetstidsförkortning, vilket innebär inkomstminskningar och därför bara kan utnyttjas av vissa grupper. Vi kan heller inte acceptera ett förslag som betyder att de som får del av det kan komma att diskrimineras på arbetsmarknaden. Därför har vpk i motionen 1977/78:333 lagt förslag om en allmän förkortning av arbetstiden nu och . Detta skulle också leda till en ökning av antalet arbetstillfällen och minska arbetslöshet och undersysselsättning. Förslaget till lag om rätt till ledighet för vård av barn bär i högsta grad borgerlighetens prägel. Den som vill utnyttja rätten till ledighet, det gäller även ledighet när särskild föräldrapenning utgår, skall exempelvis anmäla detta till arbetsköparen i förväg. Vpk anser, i likhet med LO, att det bör räcka med en månad. Regeringen vill också ge möjlighet för arbetsköparen att under en månad utestänga den från arbetet som av någon anledning vill avbryta en längre ledighet. Den möjligheten anser inte vpk att arbetsköparen skall ha. Den anställde bör ha rätt att återuppta arbetet igen. 1 lagförslaget ges arbetsköparen också en avgörande bestämmanderätt över ledighetens förläggning . Vpk anseratt den anställde själv skall ha rätt att besluta om när han vill ha sin ledighet förlagd. Vpk har tidigare i flera sammanhang avvisat regeringens trestegsprogram för familjepolitiken. Vår kritik har främst riktat sig mot förslagen om förkortad arbetstid enbart för småbarnsföräldrar och om vårdnadsbidragen. Det ären politik som kommer att konservera de missförhållanden som råder, bristerna inom barnomsorgen, den ekonomiska diskrimineringen, arbetslösheten och undersysselsättningen bland kvinnorna. Under hänvisning till det anförda och med godkännande av propositionen 1977/78:104 i övrigt föreslås att beslutar anta följande Lag om rätt till ledighet för vård av barn, m. rn. Propositionens förslag Motionärernas förslag Rätt till ledighet Rätt till ledighet Arbetstagare har rätt till ledighet Arbetstagare har rätt till hel ledigför vård av barn dels i förm av hel het för vård av barn till dess barnet ledighet, dels i förm av förkortning av har uppnått ett och . arbetstiden till tre fjärdedelar av Arbetstagare har även rätt till ledighet Rätten till hel under tid som särskildföräldrapenning ledighet gäller till dess barnet har utgår. uppnått ett och . Rätten till förkortning av arbetstiden galler till dess barnet har uppnått ålder eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Ledighetens förläggning m. m. Arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet skall, om ej annat forskrives i andra stycket, anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det ej kan ske, . I samband med anmälan skall arbetstagaren ange hur ledigheten är avsedd att pågå. Ledighet skall förläggas till dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar av normal arbetstid skall dock förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om ej särskilda skäl föranleder annat. Arbetsgivaren skall samråda med arbetstagaren beträffande ledighetens förläggning och andra med ledigheten sammanhängande frågor, omförhandling med arbetstagarens organisation ej har ägt rum. Uppnås ej överenskommelse, bestämmer arbetsgivaren i dessa frågor i den mån ej annat har avtalats. Arbetsgivarenfår dock ej utan arbetstagarens samtycke förlägga ledigheten till annan tid än arbetsdagens början eller slut. Ledighetens förläggning m. m. Arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet skall, om ej annat föreskrives i andra stycket, anmäla detta till arbetsgivaren minst en månad före ledighetens början eller, om det ej kan ske, . I samband med anmälan skall arbetstagaren ange hur ledigheten är avsedd att pågå. Ledighet skall förläggas till dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelar av normal arbetstid skall dock förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar,om ej särskilda skäl föranleder annat och förläggas till tid som arbetstagaren begär. Propositionens förslag Motionärens förslag Har beslut ifråga som avses i andra stycket träffats på annat sätt än genom överenskommelse med arbetstagaren eller företrädare för arbetstagaren, skall arbetsgivaren underrätta arbetstagaren om beslutet. Underrättelsen skall om möjligt lämnas senast före ledighetens början. Återgång i arbete Återgång i arbete Arbetstagare för före ledigheten. Vill arbetstagare utnyttja sin rätt enligt första stycket att återgå i arbete, skall arbetsgivaren underrättas möjligt. Har ledigheten varit avsedd att pågå en månad eller mer. är arbetsgivaren dock ej skyldig alt låta arbetstagaren återgå i arbete tidigare än efter det att arbetsgivaren har mottagit underrättelsen. Vill arbetstagare utnyttja sin rätt enligt första stycket att återgå i arbete, skall arbetsgivaren underrättas möjligt.