mot · G1021627 · 1978-01-25 00:00:00 — av i om utredning rörande elektronikindustrin I rådande konjunkturläge och med alltmer vikande utveckling för traditionellt starka svenska industribranscher knyts förhoppningar till framtidsbranscher, inom vilka svensk industri skulle kunna utveckla internationell slagkraft. Elektrobranschen och särskilt då teleproduktindustrin nämns därvid ofta. Elektrobranschen i domineras volymmässigt av ett litet antal mycket stora multinationella företag som , ASEA, Elektrolux, , och . Av stor betydelse är dock även de små och medelstora företagen inom elektronikindustrin. Där finns stort tekniskt kunnande, flexibilitet och korta utvecklingstider. Delar av elektronikindustrin lämpar sig för spridd lokalisering i små enheter. Många tecken tyder emellertid på att elektronikindustrin kan drabbas av en kris om vi inte snabbt sätter in konstruktiva motåtgärder. Bland de oroande faktorerna finns högt kostnadsläge, hård exportkonkurrens, avsaknaden av möjligheter att inom landet utveckla och tillverka många viktiga elektronikkomponenter och delsystem främst inom halvledarområdet, vikande försvarsbeställningar samt inte minst bristen på ett samlat grepp om branschen såväl vad gäller forskning och teknisk utveckling som specialiserad företagsservice och stimulans för företagsetablering. Få teknikområden har utvecklats och kommer att utvecklas så snabbt. Elektroniken har en snabbt ökande betydelse som stödresurs både för produkter och produktion inom andra branscher och därmed för hela det svenska samhället. Långsiktig planering och utvecklingsstöd är nödvändigt och förekommer i en rad andra länder. Exempelvis har i genomförts en långtidsutredning om norsk elektronikindustri med förslag till åtgärder (Elektronikkindustri. Perspektivanalyse for norsk elektronikkindustri, NOU 1976:30). I görs f. n. endast prognoser och delutredningar. Det statliga stödet till forskning och utveckling (FoU) inom elektronikindustri i andra länder är betydande. kommer att satsa över 100 milj. kr./år på statligt stöd till forskning på elektronikkomponentområdet efter en omsorgsfull genomgång av elektronikindustrins möjligheter. satsar 120 milj. kr./år på FoU beträffande elektronikkomponenter. satsar 120 milj. kr. på sådan forskning. En rapport som utarbetats på uppdrag av EG rekommenderar att EGmedlemmarna satsar 600 milj. kr. till en fond för FoU på elektroniska komponenter. har genom () samordnat fem av stora datorföretag till utveckling av VLSI (mycket 1* 1977/78. stora integrerade kretsar) med ett statligt stöd av 500 milj. kr. Målet är att utveckla datorer med 10 till 20 gånger högre effektivitet än 370-datorer. Som jämförelse kan nämnas att satsar 5 milj. kr./år på motsvarande forskning. Med detta som bakgrund borde en avsevärt utökad satsning på utveckling av elektronikkomponenter göras i , om vi skall kunna följa den internationella utvecklingen inom elektronikindustrin. Värde- och sysselsättningmässigt svarar teleproduktindustrin för av den svenska industrins volym. Den andelen anses vara internationellt jämförelsevis låg för en industrination och inte räcka för en självgenererande utveckling. Enligt statens industriverks branschprognos väntas en tillväxttakt på i genomsnitt . Produktiviteten väntas dock öka snabbare, varför antalet sysselsatta minskar med ca 6 000 personer enligt prognosen. Det svenska försvaret har genom sina materielbeställningar och utvecklingsuppdrag erbjudit en omfattande och välplanerad bas för svensk elektronikindustri. Den kompetens som funnits vid FOA och har industrin kunna tillgodogöra sig. Genom minskade försvarsanslag med kännbara konsekvenser för både materielbeställning och personalutveckling samt splittringen av FOA minskar nu det stödet drastiskt även för teleproduktindustrin, vilket givetvis får återverkningar också på s. k. spin-off-effekter. Vi måste nu bryta en hotande trend för svensk elektronikindustri. En första åtgärd är då en snabb och bred branschutredning i nära samverkan mellan olika intressenter. Utredningen bör utöver kartläggning av nuläge och utvecklingstendenser också innefatta förslag bl. a. avseende behovsanalyser, långsiktig planering, produktutveckling, samordning av branschintressen, branschservice, provningsverksamhet, utbildning och systematisk uppföljning av den internationella utvecklingen. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att beslutar att hemställa hos regeringen om en snabb branschutredning avseende svensk elektronikindustri. . () i