mot · G202116 · 1978-11-24 00:00:00 — har i yttrande till finansutskottet över denna motion enat sig om den höjning av den övre hyresgränsen med . som ingick i vårt förslag. Dessutom har utskottet förordat en höjning av det statliga bostadsbidraget med . Vi föreslår att bostadsbidragen höjs fr. o. m. i enlighet med den uppgörelse som träffats i civilutskottet om bostadsbidragen . Vi kan därigenom ge konsumtionsstimulansen en inriktning på grupper som drabbats särskilt hårt av den borgerliga svångremspolitiken. Den borgerliga regeringens ekonomiska politik har bl. a. medfört att det stora flertalet hushåll fått en sänkt levnadsstandard . Den kraftiga inflation som regeringspolitiken genom bl. a. devalveringarna och höjningen av mervärdeskatten ledde till har holkat ur köpkraften hos hushållens inkomster. har reallönerna för stora grupper av löntagare minskat. Inflationens börda är alltid tyngst att bära för dem som har låga inkomster. Inflationen under den borgerliga regeringens tid har dessutom kännetecknats av att dagligvarorna - de för låg- och medelinkomsttagarna viktigaste varorna -stigit betydligt mera i pris än vad som gällt i genomsnitt. Särskilt kraftig har prisstegringen varit på baslivsmedel. I synnerhet barnfamiljer och olika utsatta grupper har därför kommit att drabbas särskilt hårt. Denna utveckling har skett parallellt med att den borgerliga politiken skapat särskilda förmåner åt företagarna och kapitalägarna. Detta har skett dels i form av omfattande generella åtgärder i form av t. ex. devalveringar och sänkningar av arbetsgivaravgifterna, dels genom en lång rad mindre åtgärder på skatteområdet vilka dock sammantaget inneburit en relativt sett kraftig förstärkning av företagarhushållens inkomstsituation. De borgerliga partiernas politik har alltså lett till ökade klyftor i det svenska samhället. Utvecklingen mot en jämnare inkomstfördelning bröts i och med det borgerliga regeringstillträdet och har sedan förbytts i sin motsats. Det nu föreliggande förslaget från folkpartiregeringen till en ändrad inkomstskatteskala för är det tredje i raden av borgerliga skatteförslag . Det förhållandet att vi nu fåttenfolkpartistisk minoritetsregering har inte inneburit någon kursomläggning i skattepolitiskt avseende. Genom detta förslag fullföljer man en borgerlig skattepolitik karaktäriserad av en större omtanke om de högre inkomsttagarnas skattesänkningskrav än om de lägre inkomsttagarnas pressade situation. En viktig anledning till att denna fördelningsprofil kännetecknar även det nu föreliggande skatteförslaget är att det beslutade systemet med en indexreglering av skatteskalorna nu träder i kraft. Vi socialdemokrater motsatte oss det borgerliga förslaget om indexregleringen. Vi gjorde det av flera skäl. Möjligheterna att föra en effektiv stabiliseringspolitik skulle komma att försvåras. Det fanns risker för att inflationen skulle komma att påskyndas. Statsfinanserna skulle komma att kraftigt försvagas. I stället ville vi att hänsynen till inflationens skattehöjande effekter skulle tas genom återkommande skatteomläggningar som på ett rättvisare sätt än vad nu blir fallet skulle kunna ta hänsyn till de rådande omständigheterna. De erfarenheter som kunnat göras av hur den borgerliga indexregleringen i praktiken fungerar bekräftar i allt väsentligt våra invändningar. Det går inte att genom ett stelt och automatiskt system åstadkomma den rättvisa i hänsynstagandet till inflationens verkningar som är vägledande för i varje fall den socialdemokratiska skattepolitiken. Man kan i det borgerliga systemet varken väga in ett hänsynstagande till hur inflationen slagit på olika inkomstgrupper eller hur löneutvecklingen för olika grupper varit. I stället för att vara ett system som bidrar till en rättvisa i skatteuttaget har utfallet klart visat att det leder till ökade orättvisor. Vi föreslår därför att beslutar att - med de ändringar som föreslås i det följande - statsskatteskala även får gälla . Vi föreslår i stället en skattereform som siktar till att för de enskilda människorna mildra effekterna av de senare årens stora kommunalskattehöjningar. Dessa skatter är för det stora flertalet människor den största skatten. Det är först när man kommer upp i inkomster . som den statliga inkomstskatten blir större än den kommunala. De stora kommunala skattehöjningarna har blivit ett allt större problem. De har lett till en kraftigt ökad skattebörda för låg- och medelinkomsttagarna, och de har även medfört att de totala marginalskatterna stigit. De fortsatt stora skillnaderna i utdebitering mellan olika kommuner harblivit alltmer kännbara i takt med att de kommunala skatterna ökat. De stora löntagarorganisationerna har också krävt en skattereform som dämpar de höga kommunalskatterna för att därigenom bl. a. mildra marginalskatterna. Vi föreslår att fysiska personer får tillgodoräkna sig ett särskilt avdrag från slutskatten som uppgår till av den totala kommunalskatten dock lägst . Detta förslag påverkar inte kommunernas ekonomi . Förslaget har inte något annat syfte än att mildra kommunalskatten för den enskilde skattebetalaren under detta år. Kommunernas ekonomi är redan i allt väsentligt låst . Vi kommer att i ett senare sammanhang ta upp frågorna kring den kommunala sektorns utveckling på och de olika åtgärder som är påkallade för att underlätta den kommunala sektorns Detta nya kommunalskatteavdrag medför att den tidigare särskilda skattereduktionen på . Vi föreslår dessutom att de statliga marginalskatterna enligt den gällande skalan sänks i intervallet . i beskattningsbar inkomst. Vi föreslår därtill att det extra skatteavdraget för folkpensionärer höjs . Vidare föreslår vi att det särskilda avdraget för underhåll till icke hemmavarande barn höjs . redan fr. o. m. Det av oss framlagda förslaget till skattereform leder till följande skatteförändringar . Vårt förslag innebär alltså skattesänkningar som är större än folkpartiregeringens förslag i ett ganska brett skikt av låg- och medelinkomster. Det för en särskild betydelse för den kvinnliga arbetskraften. Förslaget ger nämligen större skattesänkningar än vad föreslagit för av kvinnorna med förvärvsarbete. Eftersom det nya kommunalskatteavdraget är baserat på den faktiska utdebiteringen i varje kommun kommer skattesänkningen enligt det socialdemokratiska förslaget att bli större ju högre utdebiteringen är. mellan skattesänkningarna vid högsta resp. lägsta utdebitering framgår av följande tabell. I regeringsförslaget tas ingen hänsyn till dessa skillnader i utdebitering. I stället får alla lika stor skattesänkning oavsett kommunalskattens storlek. Vi socialdemokrater hävdar däremot att de som bor i skattetyngda kommunert. ex. , och Huddinge-är i större behov av sänkningar än de som bor i kommuner med låga kommunalskatter. Tillsammans med det tidigare förslaget om att höja barnbidragen med . ger vårt skatteförslag större förbättringar för det stora flertalet barnfamiljer än vad som följer av folkpartiförslaget. För en tvåbarnsfamilj kan följande jämförelse göras: Har båda makarna taxerade inkomster blir inkomstförbättringen för hela familjen ännu större. Till dessa förbättringar kommer effekterna av de höjda bostadsbidragen. Förlängning av giltighetstiden för investeringsavdrag och investeringsbidrag för maskinanskaffningar I propositionen föreslås att giltighetstiden för de regler om särskilt investeringsavdrag och statligt investeringsbidrag som infördes förlängs med , dvs. t. o. m. utgången av 1979. Därvid bör nuvarande procentsatser, dvs. för avdraget och för bidraget, bibehållas. Enligt propositionen bör kontorsmöbler och annan utrustning avsedd för kontorslokaler undantas från stöd under den föreslagna förlängningsperioden. Vi kan inte biträda detta förslag. I många fall kräver nyinvesteringar i maskiner och byggnader även konstorsutrustning. Detta är särskilt fallet när det rör sig om kapacitetsutvidgande investeringar. Vi vill dessutom rikta uppmärksamheten på att utrustning för kontorslokaler har ett jämförelsevis lågt importinnehåll. Ett bibehållande av nuvarande regler kan därför utgöra ett värdefullt stöd förden svenska möbelindustrin, som f. n. befinner sig i ett besvärligt läge. Vi föreslår därför att investeringsavdrag och investeringsbidrag skall få avse kontorsmöbler och annan för en rationell verksamhet nödvändig utrustning. I propositionen föreslås en utvidgning av avdragsrätten för utdelning på nyemitterade aktier. Enligt propositionen bör det sammanlagda avdraget få uppgå till , vilket får utnyttjas som följer efter emissionen. Avdraget får dock inte överstiga av det inbetalade beloppet. I likhet med vad som gäller bör avdraget inte heller överstiga den utdelning som belöper på de nyemitterade aktierna. Vi delar uppfattningen att behovet av riskvilligt kapital inom näringslivet nu motiverar en lindring av de gällande bestämmelserna. Det av regeringen framlagda förslaget innebär emellertid att man skapar en alltför långt gående möjlighet till resultatutjämning. Den maximala avdragsrätten bör därför begränsas till , vilket även föreslogs av Företagsskatteberedningen. Denna bör få utnyttjas under sammanlagt räknad från tidpunkten för nyemissionen. Förslag om höjning av förmögenhetsskatten För att finansiera delar av de tidigare föreslagna åtgärderna föreslår vi en höjning av förmögenhetsskatten fr. o. m. . Höjningen bör ta formen av en uppräkning av skattesatserna i samtliga skatteskikt. Den föreslagna höjningen beräknas öka statsinkomsterna med 250 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att godkänna vad som i motionen anförts om inriktningen av den ekonomiska politiken, 2. att i enlighet med den överenskommelse som träffats i civilutskottet fr. o. m. förbättra bostadsstödet till barnfamiljerna, 3. att till Bostadsbidrag m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /79 under trettonde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag på . Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt1 skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse 10 § 1 morn.2 Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger 3 basenheter enligt lagen (1977:1071) om basenhet enligt 10 § 1 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt; av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger men icke 5 basenheter grundbeloppet för 3 basenheter och av återstoden - 13 ", - 16 ", « 21 ", - 27", » 34 ", « 45 "o < .. 49 ", » 53 ", Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. 'Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2Senaste lydelse 1977:1070. Föreslagen lydelse 10 § Statlig inkomstskatt utgår för fysiska personer, oskifta dödsbon och familjestiftelser med viss i särskild ordning bestämd procent av nedan angivna grundbelopp. när beskattningsbar inkomst icke överstiger : av den beskattningsbara inkomsten; när beskattningsbar inkomst överstiger 15 000 men icke Ändå att statlig inkomstskatt skall uttagas med av grundbeloppet, må likväl icke den å någon del av den beskattningsbara inkomsten belöpande skatten uppgå till högre belopp än som motsvarar av denna inkomstdel. avses i denna lag stiftelse, som enligt de för densamma gällande stadgar har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss familjs, vissa familjers eller bestämda personers ekonomiska intressen. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om 1980 års taxering. Lag om ändring i uppbördslagen (1953:272) Härigenom föreskrivs att 2 § 5 mom. uppbördslagen (1953:272)' skall ha nedan angivna lydelse. 5 mom .2 Skattskyldig fysisk per- 5 mom. Skattskyldig fysisk per son, som varit bosatt eller stadigvarande vistats här i riket under någon del av beskattningsåret åtnjuter särskild skattereduktion med 400 krö son, som varit bosatt eller stadigvarande vistats här i riket under någon del av beskattningsåret åtnjuter särskild skattereduktion med belopp motsvarande av påförd kommunalskatt - dock lägst 560 och högst . I fråga om särskild skattereduktion äga bestämmelserna i 4 mom. femte och sjätte styckena motsvarande tillämpning. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om preliminär skatt för samt slutlig och tillkommande skatt på grund av taxering. () () () HANS () () () () () () () () 'Lagen omtryckt 1972:75. Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771. 2Senaste lydelse 1977:1075.