ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021637 · 1978-01-23 00:00:00 — om tillvaratagande av spillved för energiframställning, m. m. Projektet skogshögskolan har visat att det finns betydande kvantiteter trädrester som kan användas inom industrin eller för uppvärmning. Stora forskningsprojekt har också startats för att få besked om möjligheterna till lönsam produktion av särskild energiskog. De ökande insektsangreppen har visat på behovet av att ta bort virke ur skogen, vilket tidigare fått ligga kvar och ruttna på platsen, t. ex. röjningsvirke i skog och kraftledningsgator, enstaka stormfällningar och toppar från avverkningar. Den skärpning av skogsvårdslagen som genomförts i detta syfte kan befaras bli verkningslös, om man inte kan visa att det är ekonomiskt att ta vara på klenvirket. De flesta tycks nu vara överens om att vi på grund av det ökande oljepriset blir tvingade att ställa om till att utnyttja andra energikällor, framför allt sådana som förnyas. Ingen energikälla ligger då närmare till hands än att utnyttja den svenska skogen. De intressanta och nödvändiga forskningsprojekten med energiskog och tillvaratagande av hyggesavfall visaratt även forskarna bedömer att det finns stora utvecklingsmöjligheter på området. Om erfarenheterna från de pågående experimenten blir så positiva att t. ex. energiskogsodling i stor skala kommer att införas i landet, fordras en fungerande distributions- och mottagningsapparat i bostäder, industrier och kraftvärmeverk. Uppbyggnaden av distributionsapparaten bör påbörjas omgående, bl. a. därför att den behövs av beredskapsskäl. En fördröjning leder dessutom till att det dröjer längre innan vi kan ta vara på vad skogen producerar, vilket inte minst har betydelse för utrikesbalansen i vårt lands affärer. En del av de pengar som vi nu importerar olja för från utlandet kunde vi i stället använda för att skapa sysselsättning i våra skogsbygder. Hyggesavfall och röjningsved finns i stor mängd, som det gäller att ta hand om . Detta skulle ge ett betydande sysselsättningstillskott i de bygder, där sysselsättningssituationen är som mest besvärande, och skulle innebära en väsentlig förstärkning av skogsvården. Spillveden och energiskogar har sannolikt också ett mycket stort framtida användningsområde som råvara vid metanolframställning. Det mesta synes tala för att det kommer att bli metanol som ersätter bensinen som drivmedel i våra bilar. Med hänvisning till vad som här anförts hemställs att hos regeringen begär 1. att insatserna för information och demonstration om möjligheterna att gå över till inhemskt bränsle i hushåll, industrier och kraftvärmeverk intensifieras, 2. att initiativ tas till uppbyggnad av distributions- och mottagningsapparat för flis och andra vedbränslen.
mot · G1021641 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1641-1644 av m. fl. om minskade kostnader för kärnkraftsblocket I vår näringspolitiska motion kritiserar vi att regeringen utan sakliga skäl fördröjer laddningen av block 3 vid kärnkraftverket i . Förseningen av idrifttagningen av kostar samhället ca 50 milj. kr. på grund av fördyrade anläggningskostnader och ökade kostnader för att producera ersättningskraft från oljebaserade kraftverk. Om kunde tas i drift utan fördröjningar torde vattenfallsverkets investeringskostnader minska med ca 150 milj. kr. och driftkostnaderna med ungefär samma belopp, dvs. totalt ca 300 milj. kr. Med vårt förslag sparas detta belopp /79. Av tekniska skäl redovisar vi denna besparing som en ökning av vattenfallsverkets överskott med 300 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att under B16 Statens qffarsverksfonder: för /79 beräknar i förhållande till regeringens förslag med 300 milj. kr. förhöjda inkomster av 1 555 milj. kr. () () () () () HANS () () () () () () () () () () 1 1977/78.
mot · G1021642 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1642 av m. fl. om utbyggnad av kärnkraftsblocket I den socialdemokratiska partimotionen om näringspolitiken har vi bl. a. krävt att tillräckliga medel ställs till förfogande, så att utbyggnaden av block 3 vid kärnkraftsverket i Forsmark kan fortsätta samt att i det fortsatta arbete sådana åtgärder vidtas, så att inte en avtappning av hetvatten från reaktorn omöjliggörs. Det är angeläget att beslut härom fattas utan ytterligare dröjsmål. kostnader för dessa arbeten kan uppskattas till ca 65 milj. kr. för innevarande budgetår. Enligt vår uppfattning måste utbyggnaden under /79 ske med fullt utnyttjande av den kapacitet som finns. Vi häri vårt budgetalternativ reserverat 100 milj. kr. förde merutgiftersom kan beräknas uppstå med anledning härav. Med hänvisning till vad som anförts i den ovannämnda motionen hemställs 1. att till på tilläggsbudget II till statsbudgeten för /78 anvisar ett investeringsanslag av , 2. att som sin mening ger till känna vad som i motionen anförts beträffande möjligheterna till avtappning av hetvatten. () () () () () () HANS () () () () () () () () () ()
mot · G1021648 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om en effektivare konsumentupplysning Sedan nya riktlinjer för den statliga konsumentpolitiken fastställts och omorganisation av skett har statens pris- och kartellnämnds motiv att engagera sig i prisinformation till konsumenterna begränsats. har inte heller haft möjligheter att medverka i sådan information i den grad som varit önskvärd. I en situation med stora prisstegringar är det naturligt att många efterlyser informativa åtgärder från myndigheternas sida - särskilt mot bakgrunden att vi då inflationen var avsevärt lägre hade av samhället initierade och av folkrörelserna starkt understödda kampanjer kring frågorna om pris- kvalitet-service. får den enskilde konsumenten för litet hjälp när det gäller att orientera sig bland priser och kvaliteter. framlades förslag från tre utredningar om prisinformationen. I effektivare prisövervakning (SOU 1961:3) betonades vikten av starka satsningar på prisinformation till konsumenterna, sammanhållna inom ramen för SPK. I Prissamverkan och konkurrens (SOU 1966:48) återkom man till behovet av prisinformation och analyserade behovet av prisinformation till konsumenterna. Liknande synpunkter framfördes i en departementspromemoria inom en särskild arbetsgrupp 1965. Efter förslag från en utredningsman och proposition 1975 beslöt , med giltighet från , att ansvars- och resursfördelningen mellan SPK och med avseende på de till konsumenterna riktade informationsåtgärderna i viss mån skulle ändras. Detta har icke visat sig vara ett lyckligt beslut, så till vida som resultatet har inneburit att varken SPK eller ägnat prisinformationen tillräckligt intresse. Från SPK kommer en månadsrapport om prisutvecklingen, men den kan knappast motsvara konsumenternas behov utan är mer riktad till organisationer och politiker. Rapporten är dessutom svårtolkad och ger en vanlig konsument ringa utbyte. har enligt beslut att svara för den mera långsiktiga och på utbildning inriktade prisinformationen. Konkret innebar riksdagsbeslutet att två handläggartjänster, avsedda för personer med pedagogisk utbildning och erfarenhet, samt . i anslagsmedel överfördes till fr. o. m. /76. Uppdelning på långsiktig och kortsiktig prisinformation är oklar. Konsumenterna drabbas av denna oklarhet och går miste om en speciellt i dyrtider angelägen prisinformation. Det vore därför angeläget att en klarare uppdelning mellan verkens ansvarsområden sker och att man därvid beaktar angelägenheten för konsumenterna att bättre än nu få tillgång till en överskådlig och nyhetsförmedlande information. Vi anser att detta bör utredas och förutsätter att konsumenterna därvid får möjligheter att medverka så att deras intressen kan tillgodoses. Vi anser att man också bör undersöka möjligheterna att återföra ansvaret för prisinformation till ett enda verk, med hänsyn till de ekonomiska besparingar och den förbättrade effektivitet som därvid kan bli följden. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om hur konsumenternas behov av prisinformation skall kunna tillgodoses.
mot · G1021650 · 1978-01-25 00:00:00 — av om AMS-medel för vård av barn Oerhörda ekonomiska uppoffringar görs nu av samhället för att bygga ut barnomsorgen. läggs enorma kostnader ner på arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Emellanåt finner man anledning att besinna huruvida verkligen de skattemedel som brukas till nämnda ändamål alltid utnyttjas rationellt. En sådan orsak till eftertanke kan vara att ett sannolikt ganska stort antal arbetslösa kvinnor sätts i beredskapsarbete, vilket i sin tur innebär att de som har barn måste utnyttja samhällets barnomsorg. I de fall beredskapsarbetet är stimulerande och lämpligt och - framför allt - om de sålunda sysselsatta är tillfreds med arbetet, må det vara hänt. Men när man t. ex. kör ut kvinnor i skogen mitt och låter dem kvista träd utefter vägarna verkar förutsättningarna för arbetstrivsel små. Sådant beredskapsarbete förekommer nämligen även för kvinnor. Jag menar att i de fall dessa i beredskapsarbete sysselsatta personer, som har barn som måste ses till inom den kommunala barnomsorgen under arbetsdagen, skulle föredra att stanna hemma hos sina barn bör möjlighet till detta ges. En vårdnadsersättning bör då utgå som borde kunna bli nog så väl tilltagen med tanke på den förtjänst och rationaliseringsvinst stat och kommun ändå skulle göra. De kvinnor - eller män - som inte har egna barn och som är lämpade för och önskar det, bör rimligtvis också kunna ägna sig åt barntillsyn i hemmiljö såsom ett alternativ till (annat) beredskapsarbete. Många arbetslösa skulle härigenom få tillfälle till avsevärt samhällsnyttigt arbete som anspråken på utbyggnaden av den institutionella barnomsorgen inte behövde ställas så högt som är fallet. att hos regeringen begär en översyn, syftande till att AMS-anslag till beredskapsarbete då det gäller främst arbetslösa kvinnor - men även män - i skälig utsträckning skall kunna utnyttjas till ersättning för vård och tillsyn av egna och/eller andras barn.
mot · G1021651 · 1978-01-25 00:00:00 — av om beredskap vid spontan invandring är ett land med god materiell standard och är därför mycket attraktivt från invandringssynpunkt. Vi har alltså stora möjligheter och också skyldigheter att vara solidariska och från andra länder ta emot människor som har det svårt. Vi har en reglerad invandring av ca 1 250 personer , främst politiska flyktingar från sydamerikanska länder. Vid den reglerade invandringen ställs alla samhällets resurser till förfogande för att hjälpa invandraren att få en så bra start som möjligt i det nya hemlandet. Då och då inträffar emellertid s. k. spontan invandring av en stor grupp människor från ett visst land. Detta är vad som senast inträffat med den syrisk-assyriska gruppen. Denna invandrargrupp har utan medverkan från myndigheterna sökt sig till vissa orter i landet. De har då blivit utan den språkundervisning och den information om svenskt samhällsliv och svensk arbetsmarknad som invandrare genom den reglerade invandringen kommer i åtnjutande av. Säkert har denna brist för många försvårat anpassningen i det svenska samhället. All invandring till skall därför vara reglerad. inträffar emellertid händelser man ej kan gardera sig mot. Det har då visat sig att är dåligt rustat att möta denna typ av invandring. På flera håll i världen är det politiska klimatet labilt. Inte sällan blossar strider upp, och vi kan mycket snart stå inför situationen att bereda en större grupp flyktingar en innanför våra gränser. Då behöver vi en bättre beredskap än vad som finns; en plan som snabbt kan förverkligas för att göra slussningen in i det svenska samhället så smidig som möjligt. I en sådan beredskap bör invandrarverket, AMS, polisen och medverka för att invandrarens första tid i skall underlättas av flera myndigheters samverkan. När en större grupp invandrare skall slussas ut i det svenska samhället krävs ofta specialinsatser av olika slag ute i kommunerna. För detta får kommunerna bidrag från olika håll. Som organisationen är nu är bidragsgivandet splittrat på , och . Detta försvårar handläggandet i de aktuella kommunerna både arbets- och tidsmässigt. Av vikt vore därför att finna vägar för att på ett mera samlat sätt hantera befintliga medel. För kommuner, som tagit på sig ett större ansvar för invandrare än andra, skulle detta kunna betyda att bidragen kom snabbare och därmed också att planeringen underlättades, vilket ytterst gagnar invandraren. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att anhåller att regeringen tillsammans med berörda myndigheter utarbetar en beredskapsplan för insatser vid spontan invandring.
mot · G1021652 · 1978-01-25 00:00:00 — Det är därför nödvändigt att utbildningen i länet förstärks. Sålunda bör möjligheter till forskning och naturvetenskaplig utbildning vid högskolan i skapas. Det finns också i goda förutsättningar att ordna olika slag av teknisk utbildning inom högskolan. En sådan utbildning skulle enligt vår uppfattning väsentligt stödja och underlätta omstruktureringen av näringslivet i . På samma sätt skulle de tunga industribranscherna i länet stärkas genom utbyggnad av en yrkesteknisk högskoleutbildning. Förutsättningarna för sådan utbildning är mycket goda. Vi anser det därför nödvändigt att yrkesteknisk högskoleutbildning inrättas för processteknik i / , för gruv- och bergshantering i /samt för verkstads- och stålindustrin i /. För att möta de stora anspråk på vårdresurser som kommer att ställas i länet krävs en skyndsam utbyggnad av vårdutbildningen. För att detta skall bli möjigt måste en vårdlärarutbildning komma till stånd i länet. För att förbättra möjligheterna för människorna i glesbygden att få sina behov av kommersiell service tillgodosedda har samhällets stöd till kommersiell service i glesbygd utvidgats. Vi aner emellertid att samhället även måste garanteras ett fastare grepp över varuförsörjningen över huvud taget. Detta kan ske genom att systemet med kommunala varuförsörjningsplaner byggs ut och genom att på länsnivå en sammanvägning av varuförsörjningsplaneringen sker inom ramen för länsplaneringsarbetet. Vi har uppmärksammat att genomförandet av många för sysselsättning och utveckling betydelsfulla projekt i länet förhindras på grund av att det inte föreligger tillräckliga kreditmöjligheter inom det ordinarie kreditväsendet. Detta är mycket otillfredsställande. 1 det utsatta läge befinner sig är det enligt vår mening nödvändigt att staten ställer tillräckliga kreditresurser till förfogande. Regeringens presenterade insatser gör det enligt vår mening inte möjligt att uppnå de regionalpolitiska målen för länet och att klara den pågående strukturomvandlingen i socialt acceptabla former. Vi har i motionen angett en rad framtidsinriktade arbetsmarknads-, närings- och regionalpolitiska åtgärder som måste sättas in i . Vi har hos länets invånare mött en stor oro över den pågående utvecklingen. Det är därför ytterst angeläget att regeringen redovisar det handlingsprogram man tänker arbeta efter för att förverkliga de regionalpolitiska målen för länet och för att lösa de akuta strukturproblemen. Ett sådant handlingsprogram bör innehålla ställningstaganden till de förslag som lämnats såväl av som i denna motion. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att beslutar 1. att ge regeringen till känna vad i motionen anförts om sysselsättningsläget i , 2. att hos regeringen anhålla om att en utvecklingsplan för länet skyndsamt framläggs med såväl kortsiktiga åtgärder för att klara akuta sysselsättningsproblem som mera långsiktiga insatser för att förverkliga de regionalpolitiska mål som lagts fast av . () () () () () ()
mot · G1021653 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1653-1656 om slopande av benämningen fogde i statliga tjänstetitlar Ordet fogde, som via lågtyskan kommer från latinets (ad)vocatus och alltså har samma ursprung som advokat, uppträder första gången som beteckning för en kungatjänare. Den enkla titeln försågs efter hand med skiftande förleder allteftersom dess bärare fick differentierade uppgifter. Exempel på sådana sammansatta benämningar är byfogde, gårdsfogde, häradsfogde, bergsfogde och landsfogde, vilka alla nu fallit ur bruk, den sistnämnda dock . I nutida statliga tjänstetitlar torde fogde ingå som sammansättningsled endast i tre fall: kronofogde, (jämte biträdande kronofogde och kronofogdesekreterare, uppbördsväsendet - titeln återupplivades 1965 efter att ha varit bortlagd ), akademifogde () och slottsfogde (kungliga lustslotten). Dessutom finns i någon enstaka kommun titeln hamnfogde alltjämt kvar för underordnad tjänsteman i hamnförvaltningen. Ordet fogde har alltid fått en dålig klang och efter historiens exempel sammankopplats med hänsynslöst fogdevälde. Om inte våra dagars tjänstemän som bär fogdetiteln på något sätt kan göra skäl för eller anklagas för släktskap med gångna tiders fogdar och fogdevälde, bör annan titel än fogde vara önskvärd. Av den anledningen bör fogde i statliga tjänstetitlar ersättas med annan titel. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att ge regeringen till känna vad som har anförts i motionen angående borttagandet av titeln fogde i statliga tjänstetitlar. 1 1977/78.
mot · G1021654 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1654 av m. fl. om utvärdering av försöket med obligatorisk platsanmälan inleddes försök med allmän obligatorisk platsanmälan i och . Under /78 infors obligatorisk platsanmälan även i län, samt och län. 1 årets budgetproposition föreslås att försöksverksamheten utvidgas än en gång. Verksamheten med obligatorisk platsanmälan är mycket personalkrävande. Arbetsförmedlingarna behöver ett stort antal nya tjänster för att klara den ökade arbetsbelastningen. Även för företagen innebär systemet med obligatorisk anmälan en merbelastning. Systemet med obligatorisk anmälan har hitintills inte varit föremål för en ordentlig utvärdering. I varje fall har ännu inte någon sådan utvärdering delgetts . En sådan bör komma till stånd innan en ytterligare utbyggnad utöver den som föreslås i budgeten äger rum. Utvärderingen måste syfta till att fastställa om nyttan av den obligatoriska anmälan är tillräcklig för att motivera dess dryga kostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar att en utvärdering av systemet med obligatorisk platsanmälan skall ske, 2. att uttalar att ingen ytterligare utbyggnad av systemet kommer i fråga i avvaktan på att en utvärdering presenteras inför . () () () () () () () () ()
mot · G1021661 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1661 av om de ekonomiska villkoren för ungdomar under utbildning och praktik Många ungdomar har under rådande lågkonjunktur och strukturomvandling i näringslivet stora svårigheter att få arbete. Därför är det utomordentligt angeläget att regeringens målsättning om att ge ungdomen garanti för antingen arbete, praktik eller utbildning möjligt kan genomföras. Den utbyggnad av möjligheterna till utbildning och beredskapsarbeten m. m. som skett är mycket värdefull. Särskilt har olika former av praktikantanställning och beredskapsarbeten haft stor betydelse för att öka de ungas kontakter med arbetslivet och kännedom om vad de olika yrkesområdena kan erbjuda. Emellertid har det utvecklats vissa moment som av de unga upplevs som mycket orättvisa och irriterande. Det är de mycket skiftande ekonomiska villkor som eleverna erbjuds i de olika former av utbildning, praktik eller arbete som erbjuds av samhället. Här är några exempel: Elever som går i den reguljära utbildningen i gymnasieskolan erhåller f. n. per studiemånad om inte inkomst eller förmögenhet reducerar beloppet. Därutöver utgår rese- och inackorderingstillägg. För ungdom som innehar praktikarbete varierar ersättningen, men vanligen uppgår den till . jämte kosttillägg om . För ungdom som anvisats utbildning genom AMS, s. k. arbetsmarknadsutbildning, varierar ersättningen . per dag, dvs. Slutligen kan nämnas de ungdomar som kommer in på beredskapsarbeten för kommuner m. fl. där den avtalsenliga månadslönen är . för den som fyllt , eller . Ofta är det slumpen som avgör på vilka områden ungdomar kommer in och den ekonomiska ersättning de kommer i åtnjutande av. De kan ha helt jämförbara förutsättningar i fråga om förkunskaper eller erfarenhet. De kan vara ungdomar i samma skola och samma klass men ha helt olika ekonomiska villkor. Det händer att ungdomar hoppar av den reguljära utbildningen för att få ett tillfälligt arbete. av arbetslöshet kan de sedan erhålla avsevärt bättre ekonomisk ersättning än efter sin tidigare skolgång, även om de utbildar sig i samma yrken eller läser samma ämnen. Många bland de unga anser rådande förhållande mycket otillfredsställande. Ofta framförs önskemål om en mer enhetlig studielön att gälla , oavsett under vilka former utbildningen sker. Enligt min mening bör en översyn verkställas av nu gällande ekonomiska villkor för ungdom i utbildning och praktik. Samråd bör härvid ske med arbetsmarknadens parter och de studieorganisationer som är berörda. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av utgående ekonomiska villkor för ungdom i utbildning och praktik.
mot · G1021662 · 1978-01-25 00:00:00 — av om arkivarbete på deltid Arkivarbete anordnas främst för att sysselsätta sådana arbetslösa som inte genom arbetsförmedlingen kan beredas anställning i öppna marknaden och för vilka arkivarbete bedömts som den lämpligaste formen av arbete. Arkivarbete har efter hand utvecklats till en form av skyddad sysselsättning för främst handikappade och äldre. Arbetsuppgifterna kan variera från enklare kontorsarbete till forskningsarbete. Arkivarbete kan även utgöra en förberedande åtgärd i form av anpassning till arbete och arbetsmiljö och uppträning av arbetsförmågan i syfte att åstadkomma en arbetsplacering i öppna marknaden. Genom att s. k. arkivarbetare har kunnat placeras med anställning hos organisationer, kommuner och företag har de kunnat sysselsättas med produktiva och meningsfyllda arbetsuppgifter, och denna form av arbetsstöd har uppskattats av såväl arbetssökande utan arbete som de organ som kan använda arkivarbetare i sin verksamhet. Emellertid har framställts önskemål såväl från berörda arbetsgivare som framför allt från de arbetssökande att arkivarbete i ökad omfattning även skulle erbjudas på deltid. Många människor med handikapp skulle föredra en halvtidstjänst i stället för heltid om detta vore möjligt. En orsak till att man ser restriktivt på deltidstjänster i detta sammanhang från länsarbetsnämndernas sida är att anslagstilldelningen omfattar ett visst antal tjänster. Anordnas inom denna ram ett antal deltidstjänster erhåller man härigenom mindre resurstilldelning till länet. För att kunna stimulera till ökat antal deltidstjänster borde länsarbetsnämnderna tilldelas resurser inom ramen för ett visst antal timmar eller ett visst belopp. Då kunde länsarbetsnämnden inom den givna anslagsramen fördela arkivtjänsterna på heltid och deltid i enlighet med de förutsättningar som föreligger i länet. har i uppdrag att se över formerna för arkivarbetet och ett betänkande väntas . Det problem sorn här tagits upp torde ha aktualitet även om formerna för arkivarbetet förändras. En prövning av möjligheterna att öka antalet deltidstjänster inom arkivarbetets ram och av ändrade regler för tilldelning av anslag till regional nivå bör kunna ske i samband med behandlingen av sysselsättningsutredningens förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändrade regler för resursfördelning av anslag för arkivarbete i syfte att bereda fler människor tillgång till sådant genom deltidsarbete. GOTAB 57501 Slockholm 1978