ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102731 · 1978-01-23 00:00:00 — 1977/78 731-736 av m. fl. om Arenateaterns fortsatta verksamhet bedriver Arena teaterbåten sin uppsökande teaterverksamhet i , och . Genom att teatern är inrymd på en båt har den kunnat nå ut till människor vilka av kommunikationsskäl är missgynnade när det gäller den här sortens kulturutbud. När ekonomin medgivit verksamhet i har den utgjort ett värdefullt och originellt inslag i stadens kulturliv. Repertoaren har utgjort pjäser för både barn och vuxna, och verksamheten har mötts med stor entusiasm från publiken. Teaterbåten byggdes om till sitt ändamål med bidrag från såväl staten som . Därefter har bidragsgivningen från statens sida varit utomordentligt oregelbunden. Under vissa säsonger har bidrag utgått, under andra inte. Under en spelsäsong bedrevs verksamheten med AMS-bidrag. Denna bidragspolitik från statens sida har självfallet skapat betydande problem för verksamheten. En långsiktig planering har varit omöjlig, eftersom de ekonomiska förutsättningarna för nästkommande spelår varit okända. Verksamheten har som regel inte kunnat bedrivas året runt. Efter varje säsong har ensemblen måst upplösas. Detta har lett till stor otrygghet för de anställda. Personalomsättningen har helt naturligt blivit betydande, vilket har försvårat den konstnärliga kontinuiteten. lades verksamheten vid teaterbåten ned. Det är ovisst om det kan bli någon spelsäsong 1978. kommer att fördela de nya anslagen till fria teatergruper . Om några medel då alls kommer att tilldelas Arenateatern, så har ändock en stor del av sommarsäsongen gått förlorad. Det vore å ena sidan en stor förlust för kulturlivet i StockholmMälarområdet, om verksamheten vid Arenateatern upphörde. Att å andra sidan förvänta sig att den i längden skall kunna bedrivas under de ytterst osäkra ekonomiska villkor som gällt förefaller orimligt. Arenateatern har under det gångna årtiondet växt fram till en värdefull kulturinstitution i regionen, som bör få bli bestående. Starka kulturpolitiska skäl talar därför för att staten medverkar till ett avtal mellan staten, . och Arenateatern, vilket på tryggar teaterns existens och möjliggör verksamhet . Gängse principer om anställningstrygghet gör detta krav än mer naturligt. 1 1977/78. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om åtgärder för att trygga Arenateaterns fortsatta verksamhet. () () () ()
mot · G102741 · 1978-01-20 00:00:00 — av och om förebyggande hälsovård i skolan Intresset för förebyggande hälsovård har ökat i intensitet. Som exempel kan nämnas att i pågår vid en av skolorna ett projekt med stöd från samt från kommunens skol- och sjukvårdsförvaltningar. Deltagare i projektet är sex klasser på låg- och mellanstadiet. Undervisningen upptar på skolschemat. Under ledning av distriktsöverläkare och skolläkare får eleverna information om kost, hälsomotion, hygien, den egna kroppen och dess funktion samt åtskilligt annat som kan vara värdefullt att ha kunskaper om. Äldre elever får berätta om riskerna vid rökning, användandet av alkohol, narkotika och andra gifter. Även fritidsorganisationer kommer och informerar om sina aktiviteter. Halva lektionstiden omfattar alltid fysisk träning. Tanken är att man skall bygga upp en spärr mot missbruk samt aktivera eleverna, så att stress, psykiska problem och psykosomatiska sjukdomar kan minska, samt dessutom ge eleverna ökad stimulans till sunda fritidsaktiviteter utanför skolan. verksamhet har en utvärdering gjorts som helt klart visar att eleverna trivs bättre både i skolan och . Vi motionärer anser att försöksverksamhet med förebyggande hälsovård på skolschemat bör utvidgas att gälla hela landet. Med stöd av det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförs om förebyggande hälsovård i skolan. () ()
mot · G102743 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en finskspråkig folkhögskola i västra I budgetpropositionen bilaga 15 redogörs på s. 9 för invandringen i vårt land. Inledningsvis konstateras att det inte förekommer någon arbetskraftsinvandring i egentlig mening från andra länder än de nordiska, då främst från . Vidare konstateras att invandringen till har medfört en folkökning med i runda tal 750 000 personer och att av de barn som fötts i landet har minst en förälder som är invandrare. Regeringen drar härav slutsatsen att invandringen på ett långtgående sätt har påverkat befolkningsutvecklingen i . Det sägs att det inte längre går att tala om invandrarna som en från den övriga befolkningen klart avgränsad grupp eller om invandrarpolitiken som om den enbart omfattade åtgärder för en begränsad del av invånarna i landet. Invandringen har i hög grad inverkat på den samhällspolitiska debatten och berikat det kulturella livet i . Dessa omständigheter måste - enligt regeringen - vara grundläggande utgångspunkter i det fortsatta invandrarpolitiska reformarbetet. Detta måste i ännu högre grad syfta till att inom varje samhällssektor utforma insatserna med hänsyn till att har blivit en flerspråkig nation, som genom invandringen har knutits allt närmare till omvärlden. Dessa värderingar och konstateranden som regeringen gör är i långa stycken riktiga. Mycket av det som sägs i propositionens inledning beträffande invandringen måste ses som en bister självkritik och ett uppvaknande av de borgerliga partierna i fråga om invandrarnas likaberättigande. För kommunisterna är det inga nyheter. Det torde inte vara vare sig den nuvarande eller den förra regeringen obekant att vårt parti strävat efter och krävt åtgärder för invandrarna som - om de hade tillmötesgåtts - hade flyttat fram invandrarnas positioner i väsentlig grad. Vi noterar denna förändrade syn från borgerligt håll på invandrarna med viss tillfredsställelse. Det måste i konsekvensens namn innebära att de regerande partierna måste göra genomgripande omvärderingar av sitt tidigare handlande och i långa stycken tillmötesgå flera av de krav som framförts av kommunisterna. Regeringen konstaterar att invandringen har medfört en folkökning med ca 750 000 personer och att flertalet av dessa är nordbor och till övervägande del finländare. Dessa invandrare har en relativt låg genomsnittsålder. En betydande del av de finländska invandrarna är ungdom som i sitt hemland gått ut gymnasieskola. Många vill säkerligen fortsätta sina studier här i landet, men språksvårigheter reser hinder härför. terar att numera måste betraktas som en flerspråkig nation måste den inrikta sitt handlande därefter. En åtgärd som skulle hälsas med stor tillfredsställelse bland den största gruppen invandrare - finländarna - är inrättandet av en finskspråkig folkhögskola i . kommunisterna föreslår att man med det snaraste inrättar en sådan skola. Eftersom och har många finländska invandrare vore det lämpligt att förlägga en sådan folkhögskola till . Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om att åtgärder vidtas för att inrätta en finskspråkig folkhögskola i västra . (vpk) (vpk)
mot · G102744 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om arbetsmedicinsk forskning beträffande yrkesskador vid förande av vissa arbetsmaskiner De senaste decenniernas mekanisering av godshanteringen i vårt land har fört med sig att 40 000-50 000 människor är sysselsatta med truckkörning eller som förare av andra slag av arbetsmaskiner. Arbetsmaskinerna sattes i första hand in i arbetsprocessen för att effektivisera arbetet och minska det tunga arbetet. Därmed kunde också arbetsstyrkan i många fall kraftigt minskas. Mekaniseringen mottogs på många håll med tveksamhet och skepsis. Från arbetarhåll befarade man olycksfalls- och hälsorisker i samband med maskinernas intåg på arbetsplatserna. Dessa arbetsmaskiner är i regel dieseldrivna och skapar stora arbetsmiljöproblem vid arbete i lagerlokaler och fartygslastrum och vid arbete underjord, exempelvis i gruvor, tunnelbyggen o. d. Dieselavgaserna är i många fall oerhört besvärande. Den överväldigande delen av arbetsmaskinerna är s. k. gaffeltruckar som används vid nära nog all godshantering av någon omfattning. Det har visat sig att avgaserna inte är det enda arbetsmiljöproblemet med dessa arbetsmaskiner. Många truckförare drabbas av allvarliga ryggskador, nack- och halsmuskelbesvär, bröst- och ländryggsbesvär, trötthet på grund av skakningar, vibrationer och buller. Dessa sjukdomssymtom ger sig till känna truckkörning. Vid en uppföljande undersökning av ett betydande antal truckförare som arbetat i hamn och drabbats av olika besvär har det konstaterats förändringar på bröstkotorna hos flera av truckförarna. Man har konstaterat att besvären med stor sannolikhet härrör sig från truckkömingen. Vi ser det som ytterst betydelsefullt att en arbetsmedicinsk forskning kommer till stånd med det snaraste beträffande truckförares och andra maskinförares arbetsmiljö och övriga arbetsförhållanden. Med hänvisning till det anförda föreslås att hemställer hos regeringen om att åtgärder vidtas för att möjligt fä till stånd en arbetsmedicinsk forskning beträffande truckförares och andra arbetsmaskinförares arbetsmiljö och hälsorisker. (vpk) (vpk)
mot · G102745 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om ändrad status för filialen till folkhögskola började sitt arbete . Det tillkom på initiativ av barna vårdsförvaltningen i och var under de forsta fyra åren en fristående skola underställd dåvarande Överstyrelsen för yrkesutbildning. Fr. o. m. överfördes institutet som en självständig enhet och som specialkurs till gymnasium. När folkhögskoleutredningen i ett av sina betänkanden anförde att all tvåårig ungdoms- och fritidsledarutbildning borde överföras till folkhögskola, sökte och erhöll ungdomsledarinstitutet anslutning till i . Skolan är en tvåårig ämneskurs där, med självständig ställning och liksom lokaliserad till i . är emellertid i förhållande till bestämmelserna i den nya folkhögskoleförordningen starkt överdimensionerad. På uppdrag av skoldirektören i har skolans rektor gjort en utredning med förslag till omorganisation av . Den föreslår att skall uppdelas och att fem olika självständiga folkhögskolor i skall skapas. När ungdomsledarinstitutet anslöts till sades uttryckligen att det var ett provisorium som man ville lösa sig från genom att göra ungdomsledarinstitutet till en självständig skola. En stor skola med flera specialkurser, utplacerade på olika håll i kommunen, erbjuder också praktiska svårigheter och en icke obetydlig administrativ belastning. I SÖ:s petita /79 föreslås också att ungdomsledarinstitutet skall bli en självständig skola fr. o. m. . har lång erfarenhet av fritidsledarutbildning. Utbildningen är profilerad, så att särskild hänsyn tas till fritidsproblematiken i en storstad. De som arbetar vid skolan har god erfarenhet av folkhögskola och har dessutom personlig erfarenhet av arbete som ungdomsledare för att anses reellt behöriga. Skolan avser givetvis vid en omorganisation att också ordna en allmän folkhögskolekurs. Skolan kommer också att liksom nu stå grannskapet och olika folkrörelser till tjänst med kortkurser av olika slag. Beslut om och närmare utformning härav ankommer på den styrelse som utses i samband med skolans omorganisation. För att underlätta det praktiska arbetet och ge större möjligheter för ungdomsledarinstitutet att verka i sitt grannskap enligt den nya folkhögskoleförordningen föreslår vi därför att görs till en självständig folkhögskola fr. o. m. eller senast från . Frågan om skolans nya namn och andra sådana mera formella angelägenheter bör hänskjutas till den styrelse som skolans huvudman kan komma att utse. Skolan kan även i fortsättningen vara kvar och erhålla de något utvidgade utrymmen som kan komma att behövas i Tallkrogens skola i . Under hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar uttala att filialen till i ombildas till en självständig folkhögskola. () MAJ ()
mot · G102748 · 1978-01-23 00:00:00 — om inrättande av gymnasielinjer i allmän djurskötsel och djurvård Då den nya gymnasieskolan inrättades inordnades även lantbruksutbildningens grundläggande utbildningsdel i denna skolform. Således finns f. n. på lantbruksskolorna en gymnasielinje i allmän lantbrukslära. För många ungdomar, vilka tänkt ägna sig åt lantbruksyrket i egenskap av egna företagare, anställda inom lantbruket eller inom lantbrukets utbildningsväsende, forskning, mejeri-, spannmålshandels- eller slakteriföretag etc., är detta den naturliga utbildningsvägen. Emellertid är det också den enda grundläggande utbildning som står till buds för dem som tänker sig en framtid i något yrke med djurskötsel. De som här avses är ladugårdsförman, ladugårdskarlar, svinskötare, hästskötare, djurparksskötare m. fl. yrken under beteckningen lantarbetare med djurskötsel som huvudarbetsuppgift. Vidare kommer de i fråga som avser utbilda sig till veterinärassistenter, hovslagare, seminörer etc. För alla dessa ter sig delar av den utbildning som meddelas vid gymnasieskolans lantbrukslinje som främmande och svår att tillgodogöra sig. Ämnen som lantbruksekonomi, växtodlingslära, marklära, maskinlära m. fl. ämnen torde, med hänsyn till dessa ungdomars intresseinriktning, med fördel kunna utbytas mot ämnen syftande till att fördjupa kunskaperna i husdjurens anatomi, hälsolära, utfodringslära och allmänna skötsel. Enligt min mening kan detta ske bäst om en utbildningslinje på gymnasial nivå inrättas vid lantbruksskolorna, med förslagsvis beteckningen allmän linje för husdjursskötsel. De som har ett särskilt intresse för yrken avseende djurvård får då läsa de ämnen de i sina framtida yrken behöver fördjupade kunskaper i. Vidare skulle härigenom konkurrensen på den allmänna lantbrukslinjen något kunna minskas till förmån för de ungdomar som skall ägna sig åt lantbruk i mer vedertagen bemärkelse. För att utröna om förutsättningar och intresse finns för ett utbildningsalternativ som ovan skisserats bör utbildning i allmän djurskötsel försöksvis inrättas vid någon eller några lantbruksskolor. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående inrättande av en försöksutbildning, på gymnasial nivå vid lantbruksskolorna, avseende allmän djurkunskap och djurskötsel.
mot · G102749 · 1978-01-24 00:00:00 — om ändring av statsbidragsbestämmelserna för studiecirklar Reglerna för statsbidrag till studiecirklar säger att deltagare måste vara fyllda för att vara statsbidragsberättigad. Ett undantag gäller musikcirklar, där hälften av deltagarna får vara under . Erfarenheterna av generationsblandade grupper i musikcirklama är enligt mycket positiva. Det måste vara värdefullt att t. ex. föräldrar med barn i 12-13-årsåldem kan delta tillsammans med barnen i studiecirklar, som de gemensamt är intresserade av, t. ex. i konsthantverk, folkdans, språk etc. Vi tror att det är mycket värdefullt om kultur kan utövas av flera generationer , varför onödiga hinder för detta bör undanröjas. Vi anser att samma bestämmelser bör gälla för all studiecirkelverksamhet som gäller för deltagande i musikcirklar, dvs. att hälften av deltagarna får vara under . En nedre åldersgräns på exempelvis bör möjligen anges. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening uttalar att statsbidragsbestämmelsema för studiecirklar ändras, så att hälften av deltagarna får vara under enligt samma bestämmelser som gäller för musikcirklar. () ()
mot · G102750 · 1978-01-23 00:00:00 — om ersättningen till studerande som ingår som ledamöter i högskolans organ En av grundtankarna i högskolereformen är en ökad demokratisering av högskolan. Försöksverksamheten med inflytande för de studerande () ersattes med permanent representation för de studerande i högskolans olika organ. Förordningen med bestämmelser om ersättning till vissa ledamöter och suppleanter i regionstyrelse för högskoleutbildning samt i styrelse, linjenämnd, antagningsnämnd samt fakultets- och sektionsnämnd vid högskoleenhet (UHÄ-FS 1977:151) innehåller dock regler som begränsar studeranderepresentanternas möjligheter att delta i arbetet. Ersättning för förlorad inkomst kan utgå till ledamot i regionstyrelse sorn inte är företrädare för de studerande" (§ 2). Samma förhållanden gäller för ledamöter i andra högskoleorgan. Men där kan inte heller traktamente eller reseersättning utgå till studeranderepresentant (§ 5). Denna bestämmelse strider mot högskolereformens anda att ge också de studerande inflytande över högskolans verksamhet. Det är inte heller riktigt att de studerande, som är en ekonomiskt svag grupp, skall ha sämre ersättning än andra ledamöter. Även de studerande kan ha resekostnader. Genom högskolereformens regler om vidgat tillträde till högskolan och högskolornas ökade utbud på kvällstid är en stor del av de studerande vuxenstuderande med arbetsinkomst, och därmed kan studerandeledamöterna ha samma behov av ersättning för förlorad arbetsinkomst som övriga ledamöter. Målsättningen måste ju vara att också vuxenstuderande och deltidsstuderande skall kunna delta i olika högskoleorgans verksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att ersättningsreglerna enligt UHÄ-FS 1977:151 §§ 2 och 5 ses över med syftet att ge företrädare för de studerande samma ersättningsmöjligheter som övriga ledamöter. () ()
mot · G102754 · 1978-01-23 00:00:00 — 1977/78 754-759 om tillträde till talpedagogutbildningen Enligt gällande behörighetsvillkor kan utbildade musiklärare ej söka talpedagogutbildning. I propositionen 1977/78:100 föreslås att antalet platser i talpedagogutbildning skall utökas med 16. 1 samband med den föreslagna utökningen vore det rimligt att vidga tillträdesmöjligheterna så att lärare som är behörig till ordinarie tjänst som lärare i musik eller lärare som genomgått utbildningen i musik och annat ämne i kombinationen musik och svenska anses behörig för tillträde till talpedagogutbildning. Åberopande det anförda hemställs att uttalar att behörighetsvillkoren för tillträde till talpedagogutbildning vidgas på sätt som angetts i motionen. 1 1977/78.
mot · G102755 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om utnyttjande av övertalig personal vid högskolor hr på tilläggsbudget anvisat . till kostnader för "övertaliga lärarutbildare under /78. Den övertaliga personalen vid de olika högskolorna är alla ordinarie lärare, och övertalighetskostnadema kommer därför att finnas vid högskolan . De tjänstgör i skolväsendet eller är tjänstlediga för studier m. m. Det är inte tillfredsställande att en så stor summa som 10 milj. kr. inte utnyttjas rationellt. Övertalighetskostnaden är särskilt stor vid vissa läroanstalter. För lärarutbildningen i t. ex. är den över 2 milj. kr. Antalet förstahandssökande inför /78 till klasslärarutbildningens 700 intagningsplatser var något mer än 3 600. Ca 2 900 förstahandssökande mäste alltså avvisas. Detta som resurser i form av lärarutbildare fanns tillgängliga och medel för dem beviljats. Det är slöseri med samhällets resurser att inte ta till vara den övertaliga personalens kapacitet som lärarutbildare. Vi är medvetna om att det inte är angeläget att utvidga det fastställda antalet lärarklasser men anser att en möjlighet till överskridande bör finnas dispensvägen i de fall en högskola har såväl lokaler som betald övertalighetspersonal. Låg- eller mellanstadieklass skulle alltså kunna få inrättas där utnyttjandet av den övertaliga lärarpersonalen skulle bli störst. Med samma utgångspunkt kan anordnas olika slag av kurser för vidareutbildning av t. ex. lågstadielärare till mellanstadielärare och mellanstadielärare till ämneslärare. Filosofie kandidat, som i vanliga fall skulle ha avvisats från ämneslärarutbildningens avslutande utbildning, skulle också kunna få sådan om det finns tillgång till övertaliga lärarutbildare. är det ändå fråga om att inte låta några samhällsresurser gå till spillo, och detta kan synas än merangeläget mot bakgrund av uppgifter om att lärare i allt högre grad arbetar deltid och att genomförandet av kommer att ställa ökade utbildningskrav på personal av olika slag. Med hänvisning till det anförda hemställs att bemyndigar regeringen att, inom ramen föranslagen Kostnader för viss övertalig lärarpersonal vid högskolor och Utbildning för undervisningsyrken, under /79 efter ansökan medge sådan lärarutbildning som helt eller huvudsakligen kan anordnas med utnyttjande av övertaliga lärarutbildare. () ()
mot · G102761 · 1978-01-24 00:00:00 — om statsbidragsreglerna för vissa gymnasieskolor I har det funnits en glasskola, först i anslutning till yrkesskolan, senare till gymnasieskolan. Skolan har f. n. Utbildningen är 2-årig. Terminskurser finns dock för elever från samt orienteringskurser för elever från och Konstindustriella skolan i . harju tidigare gått in med stöd till glasbranschen i syfte att förbättra branschens besvärliga situation. Med denna målsättning som grund finns det ju anledning att också se till att det finns yrkesutbildad arbetskraft. Utbildningen vid glasskolan i är den enda i sitt slag i landet. Man har kommit i ett läge där en stor investering måste göras från kommunens sida för att skolan skall kunna drivas i fortsättningen, nämligen nybyggnation av skollokaler. Gällande statsbidragsregler gör att statsbidraget blir litet i förhållande till den kommunala investeringen. Hänsyn kan möjligen tas till att helt annan utformning av lokalerna är nödvändig än för annan undervisning. Man saknar dock möjlighet att väga in det förhållandet att skolan har hela landet som upptagningsområde, ibland även utlandet. Stor risk föreligger att undervisningen får läggas ner. Mot bakgrund av situationen vid glasskolan i hemställs att hos regeringen begär särskilda statsbidragsregler för gymnasieskolor som betjänar ett större område än den egna regionen.
mot · G102762 · 1978-01-24 00:00:00 — om skyltning på vissa rälsbussar rörande linjesträckningen Flera järnvägssträckor i landet trafikeras f. n. med s. k. rälsbussar. Dessa har vanligen endast tågförare och således ej någon särskild konduktör. På flera linjer, främst lokala sådana, är dessutom järnvägsstationerna numera inte bemannade eller bemannade endast av dagen. Detta sammantaget gör att resenärerna forsin information i flera fall endast är hänvisade till kommunikationstabellen och då ofta särtryck av tabellen för ifrågavarande linje. Många resenärer känner sig av de ovan redovisade skälen vilsna och rådvilla när det gäller avgångstiden etc. Ett av problemen är de s. k. rälsbussarna, vilka ej medför konduktör eller är utrustade med högtalaranläggning. På dessa tåg kan det vara svårt för resenären att veta var han befinner sig på resan, vilken station som är den nästa etc. Ett enkelt sätt att underlätta för resenärerna att veta var de och rum befinner sig och underlätta påtagande av ytterkläder i och för avstigande vore att förse ifrågavarande tåg med en enkel och överskådlig skyltning. Sådan skyltning kan exempelvis vara en översiktstablå lik den som spårvägar har i tunnelbanetågen, där stationerna är angivna utefter en rät linje. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande en enkel skyltning av stationer på rälsbussar.
mot · G102763 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om översättning tili vissa invandrarspråk av instruktionsböcker i körkortsutbildningen När man erhåller körkort i är detta baserat på dels en teoretisk och dels en praktisk övning. För den, som behärskar svenska språket, uppstår inga problem vad språket beträffar, när det gäller att ta del av teorin för tagande av körkort. För invandrare, som önskar ta körkort i , ställer sig situationen betydligt svårare. Några översättningar finns över huvud taget icke av den instruktionsbok, som man skall läsa för att få underlag för de kunskaper, som är nödvändiga för tagande av körkort på den teoretiska delen. Det torde också uppstå svårigheter vid besvarande av körkortslärarens frågor, då dessa icke heller synes vara översatta till något främmande språk. Det vore därför angeläget och nödvändigt att åtgärder vidtas inom berört område för att underlätta för invandrare, som önskar ta körkort i att de instruktionsböcker som används även finns tillgängliga på andra språk än svenska. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om en undersökning beträffande möjligheterna att översätta instruktionsböcker i körkortsutbildningen till de vanligare invandrarspråken. () ()