ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021777 · 1978-03-16 00:00:00 — 1977/78 1777-1781 av och med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. I regeringens proposition angående Radio och TV anförs på tal om språkliga minoriteter att det bland remissorganen råder en bred enighet om att särskilda insatser är motiverade för att göra fler radio- och TV-program tillgängliga för dessa grupper. sker utsändningar för följande grupper: I finns mer än 30 000 balter koncentrerade huvudsakligen till de större kommunerna inom mellersta och södra delen av landet. har också blivit ett centrum för de små baltiska kolonierna i , och . senare hälft visade vid flera tillfallen ett positivt intresse för baltiska kulturella och kyrkliga aktiviteter. har endast tillfälligt förekommit sådana inslag. har baltiska organisationer vid upprepade tillfällen vänt sig till med anhållan om baltiska radiosändningar men varje gång fått avslag. Under närmare har balter under sitt påtvungna flyktingskap känt ett starkt behov att bevara och vidareutveckla sitt kulturarv. Information inom de baltiska minoritetsgrupperna förmedlas framför allt genom tidningar och tidskrifter. Denna information når dock mindre än hälften av medlemmarna i dessa grupper. Övriga balter är på väg att förlora kontakten med estnisk, lettisk och litauisk kulturgemenskap. Via radio och TV skulle det finnas möjlighet att nå alla balter. Det finns också ett starkt behov av kontinuerlig information på de estniska, lettiska och litauiska språken. Av de cirka 5 000 balter som uppnått pensionsåldern har de flesta inte lärt sig att fullständigt behärska svenska språket. Efter pensioneringen blir de mer isolerade . För den tredje generationen av balter och deras föräldrar skulle radio- och TV-sändningar 1 1977/78. underlätta strävandena att behålla det egna språket och få del av det egna kulturella utbudet. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen uttalats rörande önskvärdheten av radio-och TV-sändningar för balter i .
mot · G1021778 · 1978-03-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:92 om åtgärder för att förbättra lokal och regional kollektiv persontrafik väckte vi en motion (1977/78:1756) om det krångliga lagspråket. Vi pekade på att förordningen (1940) om yrkesmässig automobiltrafik ändrats ett otal gånger och framstår som ett skolexempel på dålig byråkratsvenska. Motionen slutade: Vi har i sak inga invändningar mot den trettioandra ändringen av YTF som regeringen nu föreslår. Däremot vill vi bestämt yrka på att den trettiotredje ändringen blir en fullständig revision av lagen, så att förordning om yrkesmässig autmobiltrafik äntligen kan förpassas till . Innan ens hunnit behandla vår motion i anslutning till propositionen 1977/78:81 framlägger regeringen nu förslag om den trettiotredje ändringen av YTF. De nya avsnitten är språkligt sett helt i överensstämmelse med den äldre, flitigt ändrade lagtexten. Återigen möter vi de klassiska inslagen i kanslisvenskan: vindlande meningar, inskjutna bisatser, dubbla negationer, oklara syftningar och ett flitigt bruk av sådana uttryck som särskilda skäl och äger motsvarande tillämpning i satser, där det på intet sätt framgår vilka skäl som kan anses vara särskilda eller vad det är som skall motsvara vad. Det är dags att göra klart för regeringen att den här sortens lagspråk är acceptabelt. Eftersom vi inte vill spärra vägen för den proposition som föreligger, ber vi dock att få göra en lätt ändring i de ovan citerade meningarna i vår förra motion. Vi har i sak inga invändningar mot den trettiotredje ändringen av YTF som regeringen nu föreslår. Däremot vill vi bestämt yrka på att den trettiofjärde ändringen blir en fullständig revision av lagen, så att förordning om yrkesmässig automobiltrafik äntligen kan förpassas till . Mot bakgrund av det anförda hemställs att ger regeringen till känna de synpunkter som anförts i motionen. () () 1* 1977/78.
mot · G1021780 · 1978-03-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:97 om åtgärder för att bevara skrifter och ljud- och bildupptagningar har vid flera tillfallen redovisats besvärliga sysselsättningsläge kombinerat med ett dåligt löneläge. De statliga lokaliseringar som skett till är inte tillräckliga för att fylla luckorna efter bl. Vi söker också efter objekt som är lämpliga för den handikappade arbetskraften; meningsfyllda arbetsuppgifter. Vi anser att mikrofilmning av den svenska dagspressen är ett sådant objekt. Från reprograficentral i har redovisats goda erfarenheter inom detta arbetsområde. Samhällets ansvar för meningsfyllt arbete åt handikappade har förstärkts genom beslut att arbetsvårdsverkstäderna från skall ingå i en statlig stiftelse. Angelägenheten av att förstärka den regionala utvecklingen i län är odiskutabel. Det är därför angeläget att tillförsäkra den stimulans som en lokalisering av hela den med mikrofilmning av svensk dagspress förknippade verksamheten utgör. Den redovisning som finns i propositionen 1977/78:97, kapitel 4, är i stora delar överraskande och borde enligt vår mening i det mesta ha hänförts till den proposition Centralt organ för informationsförsörjning m. m. som utlovats till . Likaså är departementschefens uttalande på s. 70 i samma proposition överraskande, nämligen att Kungl. bör tilldelas ett originalexemplar för tidningsfilmning. Betoningen av att KB är en naturlig mottagare kan enligt vår mening innebära en styrning av verksamhetens lokalisering. Kan denna betoning möjligen innebära en misstro mot landsortens möjligheter att klara samma saker som sker i . I propositionen s. 102 (11.6.2) föreslås att en ny arkivinstitution skall inrättas. För att ytterligare förstärka avdelningen för tidningsfilmning i anser vi det motiverat att ta upp frågan om den nya arkivinstitutionens lokalisering till . Härigenom sker ett fullföljande av beslut enligt InU 1973:22: Utskottet erinrar i detta sammanhang även om uttalandet i InU 1971:15 att vid förläggning av statlig verksamhet bör sydöstra beaktas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar 1. att den med mikrofilmning av svensk dagspress förenade verksamheten förlägges till arbetsvårdsverksamheten i , samt 2. att den i propositionen 1977/78:97 nämnda nya arkivinsti tutionen lokaliseras till . () () () ()
mot · G1021781 · 1978-03-16 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:112 om riktlinjer för fiskeripolitiken, m. m. I regeringens proposition 1977/78:112 om riktlinjer för fiskeripolitiken m. m. anför föredragande statsrådet i fråga om fiskets rationalisering bl. a. följande: Det statliga stödet till rationalisering av fisket bör därför inriktas på åtgärder som förbättrar effektiviteten hos de äldre fiskefartygen bl. a. genom att dessa förses med starkare motorer och arbetsbesparande eller annan effektivitetsförbättrande utrustning. Vidare bör en successiv förnyelse av fiskeflottan ske genom att rationella typer av nya fartyg utvecklas. För egen del fäster jag särskild vikt vid utvecklingen av nya typerav fiskefartyg, som på kan ersätta föråldrade, medelstora trätrålare. Regeringen har denna dag uppdragit åt att i samarbete med bl. a. styrelsen för teknisk utveckling och närmare utreda förutsättningarna för utveckling av lämpliga fartygstyper. Enligt fiskerikommitténs förslag, som legat till grund för propositionen, bör en sådan tillverkning ske i längre serier vid svenska varv. Som ett av skälen anför fiskerikommittén de sysselsättningssvårigheter som råder inom varvsindustrin. Enligt min mening bör i första hand de mindre varvens kapacitet utnyttjas för denna förnyelse av fiskeflottan. Dessa resurser bör därför bli föremål för den tillsatta utredningens prövning. Ett sådant varv, som icke minst av sysselsättningsmässiga skäl bör komma i fråga, är Varv i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts i fråga om de mindre varven vid förnyelsen av fiskeflottan.
mot · G1021786 · 1978-03-28 00:00:00 — 1977/78 1786-1792 med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. Lokalradion har trots sina begränsade resurser kunnat glädja sig åt stora och växande lyssnarskaror. Ökade ekonomiska och personella resurser måste dock ställas till lokalradions förfogande för att densamma skall kunna tillgodose lyssnarnas behov och önskemål. Speciellt viktig är den lokala och regionala nyhetsbevakningen. När det gäller nyhetsbevakning och angelägen samhällsinformation måste lokalradion få större rörelsefrihet. Därest lokalradion finnér det angeläget att gå in i riksradions program 3, med anledning av någon viktig händelse inom lokalradioområdet, måste tillstånd begäras från . har inte någon positiv inställning till lokalradion, varför det är hart när omöjligt att få dylika tillstånd. Frågan kan illustreras med vad som hände i anslutning till Tuvekatastrofen . Lokalradion i fick då föra en formlig förhandling på telefon med för att i program 3 få gå in med nyhetsinformation och angelägna meddelanden till de av katastrofen drabbade och till hjälppersonalen. Vid en händelse av den omfattning som katastrofen i bör lokalradiochefen ha rätt att gå in och bryta riksprogrammet och därmed få möjlighet till snabb samhällsinformation. Händelsen i är bara ett exempel på lokalradions svårigheter gentemot riksradion. Samtliga lokalradiostationer har mött liknande svårigheter. Ansvaret för att bryta riksprogrammet bör åvila lokalradiochefen. Tillstånd skall inte behöva inhämtas från , när en händelse av katastrofkaraktär eller av annan utomordentlig vikt inträffar. Med stöd av vad som ovan anförts får jag hemställa att i anslutning till behandlingen av regeringens proposition 1977/78:91 måtte besluta att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande lokalradiochefens rätt att i vissa fall bryta riksprogrammet. 1 1977/78.
mot · G1021788 · 1978-03-28 00:00:00 — Motion 1977/78:1788 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. antog på grundval av propositionen 1975:13 förslag rörande lokalradio och vissa andra rundradiofrågor. beslut innebar att de 24 lokalradiostationerna började sina sändningar. Med undantag för kom länen att utgöra lokalradioområden. 1 delades samt i två lokalradioområden som avviker från länsgränserna. Enligt beslutet blev det enda ländet som inte fick någon egen lokalradiostation, trots att länet är ett av landets befolkningsrikaste utanför storstadslänen. Delningen av i två lokalradioområden torde närmast ha kommit till på grundval av förslaget till ny länsindelning, som framlades av länsberedningen (SOU 1974:84), vilket inte kommer att genomföras. Därför måste också den beslutande indelningen av i två lokalområden anses felaktig. Det innebär väsentligt försämrade möjligheter, jämfört med övriga län, när det gäller att ge invånarna länsomfattande samhällsinformation - ett av huvudsyftena med lokalradions införande. Om man nu tvingas att t. v. acceptera länets delning i två lokalradioområden förefaller det underligt att Boråsregionen skall ingå i lokalradioområde. Det är märkligt att landets näst största kommun inte skall ha en egen lokalradio utan behöva släppa till tid för Boråsprogram. lokalradio med Boråsregionen omfattar nu betydligt över 700 000 invånare, vilket är alltför många för att gälla lokalradio. Borås- och har ett befolkningsunderlag på drygt 220 000 invånare, vilket är helt tillräckligt för att bilda ett eget lokalradioområde. Flera av de nuvarande lokalradioområdena har ett mindre befolkningsunderlag än Boråsregionen. Radiosändare som väl täcker området finns redan, och några tekniska bekymmer för att göra självständigt finns alltså inte. Inom området finns ett näringsgeografiskt samband med specifika utvecklingsdrag. I arbetsmarknads-, bostads- och kulturella sammanhang fungerar området som ett från skilt självständigt område. I och för sig är det positivt att fått en egen lokalradioredaktion med försökssändningar över med omkringliggande kommuner och erfarenheterna av radio är goda. Men trots detta kvarstår problemen med alltför knapp sändningstid för ett så stort och befolkningsrikt område med delade intressen när det gäller samhällsinformationen. Enligt vår mening bör bilda ett eget lokalradioområde. Redan nu är det möjligt att utan några större organisatoriska problem bryta ut den södra delen av ur lokalradioområde och bilda ett eget lokalradioområde. Detta skulle vara av stort värde för invånarna i såväl Göteborgs- som . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att i enlighet med radioutrednings förslag skall utgöra ett eget lokalradioområde. () ()
mot · G1021789 · 1978-03-28 00:00:00 — Motion 1977/78:1789 med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. Anslag till lantbruksprogram i TV har under /71-1977/78 anvisats över Jo:s huvudtitel till lantbruksstyrelsen (anslaget B 3. Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering). /78 anvisades . Därutöver bidrog lantbruksstyrelsen till programproduktionen med medel för 2 tjänster (2 tjänstemän lånades ut till TRU). har ett 50-tal program producerats. I anslutning till vissa av programmen har studiepaket utarbetats i samarbete mellan och lantbruksstyrelsen. Lantbruksprogrammen i TV har setts av en osedvanligt stor del av målgruppen. 1 genomsnitt 40 96 av jordbrukarna såg den programserie som sändes och 65-70 96 såg något av programmen. Totalt har i genomsnitt ca 6 96 av allmänheten sett programmen enligt den senaste undersökningen. Lantbruksprogrammen i TV har alltsedan sin tillkomst varit en integrerad del av lantbruksstyrelsens rådgivningsverksamhet. Genom omorganisation av TRU till saknas fr. o. m. möjlighet att producera samfinansierade program. Vid riksdagsbehandlingen uttalade att Utbildningsradion skall göra program för förskolan, ungdomsskolan och högskolan samt vuxenutbildningen. Något särskilt uttalande om samfinansierade projekt och beställningsprojekt gjordes inte. I propositionen 1976/77:89 anvisades medel till Utbildningsradion för att täcka intäktsbortfall som uppkommer i samband med att samprojekt upphör. Motsvarande medel anvisas för /79. anmäler jordbruksministern att han vid medelsberäkning under anslaget B 3. Kursverksamhet för jordbrukets rationalisering m. m. "beaktat att kostnaderna för inspelning av lantbruksprogram för TV bestrids i annan ordning. Enligt uppgift har Utbildningsradion för avsikt att skära ned produktionen av lantbruksprogram, trots att medel anvisats. Därför bör uttala att produktionen av lantbruksprogram i TV fortsätter. Samråd bör därvid ske mellan Utbildningsradion och lantbruksstyrelsen. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att uttalar att produktionen av lantbruksprogram i TV fortsätter i samma omfattning som .
mot · G1021791 · 1978-03-28 00:00:00 — Motion 1977/78:1791 av och i med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. Det avgörande motivet till att fri etableringsrätt inte tillåts för radio- och TV-sändningar är det begränsade utrymmet i etern. Trots den tekniska utvecklingen på området torde det begränsade utrymmet i etern även vara ett tungt argument mot en helt fri etablering av radio- och TVsändare. Det finns emellertid andra sätt att distribuera radio- och TV-program än genom rundradiosändningar. Det vanligaste och kanske mest utvecklingsbara är att distribuera per tråd. För trådradiosändningar saknas de tekniska argumenten mot en fri etableringsrätt. Detta leder till att de yttrandefrihetsmässiga argument som talar för en fri etableringsrätt väger över när det gäller trådradiosändningar. De begränsningar som finns i nu gällande radiolag såvitt gäller trådradiosändningar bör alltså avskaffas. Däremot bör självfallet även trådradiosändningar omfattas av radioansvarighetslagen. att beslutar avskaffa de begränsningar i sändningsrätten som gäller för trådradio i radiolagen (1966:755). () ()
mot · G1021793 · 1978-03-28 00:00:00 — 1977/78 1793-1795 Motion 1977/78:1793 av Hans Nyhage m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. är det enda län i landet som är utan eget lokalradioområde och detta trots att en enhällig radioutredning (69) dels utgick från att i princip skall inte länsgräns eller kommungräns brytas, dels föreslog att skulle indelas i rvå områden, Radio och Radio . Härigenom gjordes ett undantag från den ovan angivna principen, därför att utredningen ansåg att synnerligen starka skäl förelåg härför i just detta län. Likväl beslutade , på förslag a v den dåvarande socialdemokratiska regeringen, i helt motsatt riktning än vad utredningen föreslagit. I motioner såväl 1975 som 1977 har yrkats att skulle upphäva det angivna beslutet och medverka till att ett särskilt lokalradioområde tillskapades i . Dessa yrkanden har emellertid avslagits. 1 sitt betänkande, KrU 1975:6, anförde kulturutskottet bl. a.: Utskottet, som således avstyrker motionen, har vid sitt ställningstagande utgått från att lokalradioföretaget framgent, om det visar sig påkallat, föreslår åtgärder för justeringar i fråga om indelningen i lokalradioområden. Enligt vår bestämda mening ar det nu klart påkallat med en justering av ett redan från början felaktigt beslut. Den relativt korta tid som Radio GöteborgBorås () fungerat har redan visat hur oformligt och svårbemästrat detta område är och hur rätt radioutredningen hade i sitt ställningstagande. Erfarenheterna av verksamheten utgör alltså i sig tillräckliga skäl för att genomföra den av utskottet åberopade justeringen. Vi har tidigare åberopat en rad sakskäl, vilka leder fram till kravet på att skall utgöra ett eget lokalradioområde. Vi finner åter anledning att redovisa några av dem. har ett befolkningsunderlag om ca 220 000 invånare, vilket alltså är större än i (lera av nuvarande lokalradioområden. Det är geografiskt väl sammanhållet. Det har en sändare, som täcker hela området och ger en fullgod service. är också näringsgeografiskt mycket enhetligt. Dess näringsliv har en speciell struktur. Tekoindustrin är till betydande delar lokaliserad till bygden, vilket påverkar problem och frågeställningar. är skilt från i vad gäller såväl länsstyrelse som landsting. För dess invånare är det därför angeläget och viktigt att erhålla en betydligt mer omfattande information och diskussion kring det egna länet och den egna bygden än vad som varit möjligt just därför att 1 1977/78 3 sami. informationen i betydande omfattning gällt ett helt annat län och helt andra bygder. Radio () är ett stort område med ca 700 000 invånare. Det saknar enhetliga och sammanhållande faktorer av den karaktär som kan åberopas beträffande . Svårigheterna att på ett tillfredsställande sätt tillgodose skilda berättigade önskemål från invånarnas sida är uppenbara. Rimligen måste också ur ren göteborgssynpunkt mycket vara att vinna på att en delning kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en delning av lokalradioområdet (), så att blir ett eget lokalradioområde, Radio , fr. o. m. . HANS NYHAGE (m) () () MAJ ()
mot · G1021798 · 1978-03-28 00:00:00 — Motion 1977/78:1798 med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. Det finns många olika kanaler för information och påverkan av inställning och attityder vilka berörs i prop. 1977/78:105 om åtgärder mot narkotikamissbruk. Vikten av förebyggande insatser och information framhävs. Skolans roll i den förebyggande verksamheten understryks. Det gör man i vetskap om att den förutsättningen föreligger att övervägande antalet människor i vårt land är motståndare till narkotika. Narkotikans socialt nedbrytande inverkan på speciellt ungdomar har så eftertryckligt demonstrerats att samhället som helhet under statsmaktens ledning måste formeras till krig mot narkotikabruket, en inställning som också är andemeningen i propositionen. Ett medium som i effektiv genomslagskraft överträffar alla andra media är radio och TV. Detta medium borde också engageras och mobiliseras i denna samhällets gemensamma strävan. Vi har enligt min mening inte råd att avstå från den effektiva påverkan av attityderna hos det yngre skiktet ungdomar som har börjat bruka narkotika. Det är därför angeläget att det nya avtalet mellan staten och RadioTV får en sådan utformning att det inte utgör ett hinder för sådan påverkan utan tvärtom bereder möjlighet till det. I diskussionen om Radio-TV:s framtida ställning framhålls ofta vikten av att självständighet gentemot staten och påtryckningsgrupper av olika slag inte trädes för när. Alla torde vara överens om värnandet av den kritiskt granskande funktion Radio-TV haft. Uppskattningen av denna verksamhet får emellertid inte bortskymma det tekniska faktum att som medium når fler på ett mer genomträngande sätt än något annat motsvarande medium. Mot bakgrund av dessa överväganden måste det kravet kunna ställas att Radio-TV nyttjas i folkhälsans tjänst. Ett sådant krav kan svårligen anses omintetgöra kritiserande uppgift. Med anledning av det anförda hemställes att beslutar uttala att avtalet mellan staten och får en sådan utformning, att ges möjlighet att informera om centrala folkhälsofrågor.
mot · G1021800 · 1978-03-28 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:91 om radions och televisionens fortsatta verksamhet m. m. I propositionen 1977/78:91 anförs att i sin anslagsframställning för /79 föreslår att en försöksverksamhet i mindre skala bör inledas med användning av text-TV för programtextning för hörselhandikappade. Försöksverksamheten, som avses ske i samarbete med bl. a. och de hörselhandikappades organisationer, bör baseras på den reguljära programverksamheten och omfatta ca 200 hushåll som erhåller en TV-apparat, utrustad med den speciella tillsats som fordras för mottagning av text-TV. Kostnaden för försöksverksamheten beräknar till 3 milj. kr. Departementschefen har beräknat samma belopp som medel för verksamheten under /79. I samma avsnitt av propositionen framhåller departementschefen att just nu undersöker möjligheterna att sända text-TV via telefonnätet och avser att under kommande höst starta viss försöksverksamhet på detta område. Departementschefen meddelar att han ämnar föreslå regeringen att tillkalla en kommitté med uppdrag att utreda användningen av text-TV som överföres via såväl TV-nätet som telefonnätet. har inbjudit dagspressen att delta i den försöksverksamhet med text-TV via telefonnätet som verket avser att starta under kommande höst. De 200 TV-apparater som skall ingå i försöksverksamhet med text-TV kan, om de kompletteras med tillsatser för mottagning av textTV, via telefonnätet även användas i försöksverksamhet. Eftesom en stor del av innehållet i den mottagartillsats som erfordras för mottagning av text-TV via TV-nätet också kan användas för textmottagning via telefonnätet, är det av samhällsekonomiska skäl angeläget att statsmakterna stimulerar till en produktion av TV-apparater med gemensamma tillsatser för mottagning av båda formerna av text-TV. Detta skulle självfallet bli av stort värde förde hörselhandikappade, som härigenom skulle få tillgång till två nya kommunikationsformer. För dagspressen och andra informationsleverantörer som väntas delta i försök med telefonsänd textTV skulle det vara av betydande värde om försöken med etersänd och telefonsänd text-TV kunde ske till samma TV-apparater, varigenom en gemensam utvärdering av TV-konsumenternas reaktioner inför de nya kommunikationsformerna kunde bli möjlig. Utöver de medel om 3 milj. kr. som beräknats för försöksverksamhet med text-TV under /79 bör ett belopp av . ytterligare avsättas för ovan beskrivna utvidgade försöksverk 1 1977/78. samhet, så att de ovan nämnda TV-mottagarna kan utrustas med gemensamma tillsatser för mottagning av text-TV via såväl TV-nätet som telefonnätet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att ge regeringen till känna vad som anförts i motionen rörande gemensamma tillsatser för TV-mottagare till den grupp som enligt propositionen 1977/78:91 skall ingå i försöksverksamheten. () ()