mot · G102227 · 1978-01-11 00:00:00 — 1977/78 227-235 Motion 1977/78:227 av om vidgad riksdagskontroll över vissa domstolar På det konstitutionella området har pågått ett mycket omfattande reformarbete, som bl. a. resulterat författningsreform. Beträffande kontrollmakt innebar den nya regeringsformen t. ex. att riksrätten och den s. k. opinionsnämnden avskaffades. Riksrätten, vars funktion numera i princip övertagits av högsta domstolen, hade en speciell sammansättning och skulle döma i mål om ansvar för statsrådets och de högsta domstolsinstansernas ledamöter för allvarligare fel i tjänsten. , som bestod av 48 ledamöter av , hade befogenhet att skilja ledamot av högsta domstolen eller regeringsrätten från hans ämbete om han, utan bevisligen begånget brott eller fel, förverkat det allmänna förtroendet. Motivet till att avskaffa opinionsnämnden var enligt författningsutredningens förslag att den kontroll som denna institution skulle utöva inte stod i överensstämmelse med principen om domstolarnas självständighet. Ej heller grundlagberedningen föreslog någon motsvarighet till opinionsnämnden. Regering och riksdag följde grundlagberedningens förslag på denna punkt. Som känt har reformarbetet beträffande våra grundlagar inte avslutats i och med författningsreform utan fortsätter på olika områden. Speciellt har intresset koncentrerats kring frågan om förstärkning av grundlagsskyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna. En utredning under ledning av förre landshövdingen lade 1975 fram förslag till förstärkning av dessa rättigheter. Förslagen, som i allt väsentligt upptogs i en proposition som antogs av , föranledde ett nytt rättighetskapitel i regeringsformen, som trädde i stället för de ursprungliga rättighetsreglerna regeringsform. Som ett led i det fortsatta grundlagsarbetet tillkallades i början av en ny utredning med uppgift att arbeta vidare med frågan om skyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna. a. skall utredningen ta ställning till vilken roll domstolarnas s. k. lagprövningsrätt skall spela i rättighetsskyddet och till hur lagprövningsrätten skall vara utformad . Denna rätt, vilken inte är reglerad i regeringsformen men anses gälla vid sidan av denna, innebär att domstolarna bl. a. kan vägra att tillämpa lagar som anses strida mot grundlag. Utredningen har även till uppgift att föreslå regler om att de viktigaste lagförslagen - t. ex. förslag till lagar som berör de medborgerliga fri- och rättigheterna - alltid måste granskas av lagrådet innan fattar beslut. Lagrådet består som bekant till övervägande del av domare från högsta domstolen och regeringsrätten. 1 1977/78. I en demokrati som den svenska är domstolarnas självständighet i förhållande till den politiska makten en självklarhet. Detta innebär emellertid inte, enligt min mening, att det högsta beslutande statsorganet, dvs. , skall vara helt uteslutet från möjligheten att på något sätt utöva en kontroll av de högsta domstolsinstansernas ledamöter. Även om den tidigare opinionsnämnden aldrig fann anledning att begagna sig av sin rätt att besluta om misstroende mot de högsta domstolarnas ledamöter, har betydelsen av ett sådant organ fått ökad aktualitet mot bakgrund av bl. a. diskussionerna om skyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna och i samband därmed domstolarnas lagprövningsrätt. Det bör uppdras åt den nya utredningen av rättighetsfrågorna att överväga det angivna spörsmålet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att det uppdras åt den nya frioch rättighetsutredningen att överväga den i motionen angivna frågan om kontroll från sida över de högsta domstolsinstansema.