mot · G102423 · 1978-01-18 00:00:00 — av m. fl. om nedrustningsfrågor m. m. Världens samlade militärkostnader uppgår till . Sammantaget används av världens totala produktion för militära ändamål. Sex länder (, , , , och Tyska ) svarar för tre fjärdedelar av världens militärutgifter. Utvecklingsländernas andel av militärkostnaderna har ökat från . Mer än hälften av världens vetenskapsmän och forskare inom naturvetenskaperna arbetar med att utveckla nya vapen. Nästan all militär forskning och utveckling sker inom de sex ovannämnda länderna, och de svarar också för av all vapenexport. De båda supermakternas kapprustning med kärnvapen fortsätter. De är nu kapabla att förstöra varandra 50 gånger. har denna förstörelsestyrka fördubblats. Antalet strategiska kärnstridsspetsar som kan levereras med missiler har tredubblats till ca 12 1976. De s. k. taktiska kärnstridsspetsarna beräknas vara omkring fyra gånger fler än de strategiska. och förhandlingar om begränsningar av de strategiska kärnvapnen (SALT) har varit av betydelse för utvecklingen av vissa vapensystem och kan i bästa fall komma att bromsa en ytterligare eskalering till följd av den snabbt ökade precisionen hos de interkontinentala missilerna (från från 0-punkten till några tiotal meter). Neutronbomben är den första varianten i en ny generation specialiserade kärnvapen. Ett politiskt beslut att göra den till en del av den taktiska kärnvapenarsenalen i kan komma att fattas detta år. Det skulle kunna öka riskerna för att kärnvapen kommer till användning i vår del av världen. För vårt land, som bestämt sig för att avstå från kärnvapen, är det särskilt viktigt att kärnvapentröskeln inte sänks. Det socialdemokratiska partiet har därför energiskt protesterat mot tankarna och neutronbomben skulle tillföras de militära förbanden. Tyvärr har den borgerliga regeringen inte reagerat med den kraft som behövs för att i åstadkomma en gemensam internationell opinion i denna fråga. Betecknande nog berör inte heller försvarsministern i sin katalog om de säkerhetspolitiska frågorna med ett ord neutronbomben. Socialdemokratin kommer för sin del att aktivt fortsätta kampen mot detta och andra förstörelsevapen. I de flesta industriländer och i många utvecklingsländer finns det inte 1 1977/78. längre oöverstigliga tekniska eller ekonomiska hinder för kärnvapentillverkning. De avgörande hindren forén spridning av kärnvapen till fler stater är nu politiska. De utgörs dels av internationella förpliktelser under ickespridningsfördraget eller andra avtal, dels av säkerhetspolitiska överväganden i de enskilda statsledningarna. De miljontals människor som dödats i krig efter det har fallit offer förs. k. konventionella vapen. Av de totala rustningskostnaderna används för konventionella vapen. Även dessa vapen blir alltmer avancerade och förödande i sin verkan (jfr mot. 1976/77:1504). Det har skett betydande kvalitativa förändringar i de konventionella vapenarsenalerna . Det är de sex stater, vilka tidigare nämnts, som leder utvecklingen och som finnér en ständigt växande världsmarknad för de nya vapnen. Vapenexporten uppskattas 1975 ha haft totalvärdet , varav omkring 9 miljarder gick till utvecklingsländer. Beställningarna för vapenexport har legat på ca . Varje nytt vapensystem föder s. k. motmedel som i sin tur leder till utveckling av nya vapen. En verklig kontroll av rustningsverksamheten förutsätter därför en kontroll av de teknologiska studierna och utvecklingsarbetet. Vapenhandelns snabba ökning är kopplad till stormakternas tävlan om inflytande i den tredje världen. Ansträngningarna att begränsa spridningen av konventionella vapensystem bör fä en mer framträdande roll vid de internationella nedrustningsförhandlingarna. Många fakta talar för tes att kapprustningen är resultatet av en gigantisk felkalkyl. De enorma militärkostnaderna står på intet sätt i proportion till den ökade materiella trygghet de antas erbjuda. Därmed innebär de ett slöseri med mänskliga, materiella och tekniska resurser som i stället skulle kunna användas för utvecklingsinsatser. I argumentationen för nedrustning finns inget för den breda allmänheten mer slagkraftigt argument än kontrasten mellan behoven bland världens fattiga folk och slöseriet med produktiva resurser genom kapprustningen. Genomsnittligt kostar utrustningen för en enda soldat i världens många arméer 60 gånger mer än vad det skulle kosta att ge ett barn möjligheter att gå i skola. Det finns omkring 250 miljoner barn mellan som inte går i skola. av världens befolkning saknar tjänligt dricksvatten. Sjukdomar som sprids genom vatten dödar 25 000 människor. De redan rika länderna samlar på sig en växande andel av världens rikedomar. Stater av världens befolkning kontrollerar av dess produktion. uppgick bistånd till de fattiga folken till av BNP. 1 hade denna andel sjunkit till . fortsätter vi att ge ut för militära ändamål. Världens stater har inom FN-systemets ram förhandlat fram principer om hur de internationella ekonomiska förbindelserna bör förändras. Deklarationen och handlingsprogrammet för etablerandet av en ny interna tionell ekonomisk ordning och stadgan angående staters ekonomiska rättigheter och skyldigheter har växt fram ur övertygelsen att de vidgade klyftorna mellan världens fattiga och rika länder kan tolereras. Inför FN:s generalförsamlings specialsession om nedrustning /juni har de nordiska länderna sökt fokusera intresset till sambandet mellan nedrustning och utvecklingsfrågorna. Det är inga nya frågeställningar, men både de ökade rustningarna och den växande fattigdomen har gjort dem mer aktuella . Inte minst gäller det att mobilisera den allmänna opinionen i en rad länder. Det sker bäst genom en öppen redovisning av fakta. De förändringar i fråga om resursflödet som eftersträvas - från militärutgifter till konstruktiva utvecklingsinsatser - är en utmaning till förnuft och radikala initiativ i alla länder. Det är likaså väsentligt att belysa de omställningsproblem av skilda slag som kan uppkomma i industriländerna när resurser för forskning och utveckling och för produktion skall överföras från militär till civil användning. Vapenindustrins struktur bör undersökas och ett alternativt utnyttjande av militärindustrien teknologi för civila ändamål främjas i syfte att medverka till en fortsatt ekonomisk utveckling som kan tillgodose sociala behov. Studier i ekonomiska och andra konsekvenser av en sådan omställning kan underlätta nedrustningsförhandlingarna. FN:s extra generalförsamling kan bli en ny start för det internationella nedrustningsarbetet. har deltagit aktivt i nedrustningskonferensen i (CCD). Även om förhandlingarna bjudit på många besvikelser har en del betydelsefulla resultat uppnåtts. Årets CCD-session kan komma att leda till ett avtal om totalt stopp för kärnvapenprov. Även om ett sådant avtal inte omfattar alla kärnvapenstater kan det få stor betydelse som en broms på den kvalitativa utvecklingen av nya kärnvapensystem och som en komplettering till icke-spridningsfördraget. Vidare tycks det finnas möjligheter att nå vissa framsteg i arbetet på ett avtal om de kemiska vapnen. Som ett tekniskt och vetenskapligt avancerat alliansfritt land har kunnat spela en aktiv roll vid multilaterala nedrustningsförhandlingar. Om vårt land skall kunna behålla denna position är det nödvändigt att tillräckliga resurser - främst i form av vetenskaplig expertis - ställs till förfogande för ändamålet. Det gäller dels kvalificerade personer som fortlöpande står till nedrustningsdelegationens förfogande, dels möjligheter att engagera ytterligare forskare för speciella uppdrag. Därvid bör utöver FOA:s experter även forskare vid våra universitet kunna engageras. Som svar på en socialdemokratisk motion (1976/77:1056) ansåg fjolårets riksdag (UU 1976/77:16) att självfallet inte bör släppa av på ambitionerna att också i fortsättningen spela en aktiv och ledande roll i det internationella nedrustningsarbetet. utgick vidare från att regeringen i förberedelsearbetet /budgetproposition skulle noga pröva och beakta de eventuella ytterligare förstärkningsbehov som kunde göra sig gällande. sålunda uttalade mening har i årets budgetproposition inte avsatt några resultat vare sig i motiveringarna eller i anslagsbeloppen. Dessa höjs enbart till följd av pris- och löneomräkningar. FOA har äskat en volymökning om . avseende utökad kapacitet för vetenskapliga utredningar på uppdrag av UD inom områden som radiologisk krigföring, biologiska och kemiska stridsmedel, nya massförstörelsevapen, satelliter som övervaknings- och kontrollmedel m. m. Föredraganden motiverar inte sitt avslag. Eventuellt bör en mindre volymökning med några tiotusental kronor av nedrustningsdelegationens möjligheter att utifrån beställa utredningar kunna åstadkommas till följd av den uppräkning som föreslagits beträffande anslaget A 8. Kommittéer m. m. För att kunna fullfölja en aktiv svensk insats vid de internationella nedrustningsförhandlingarna bör nedrustningsdelegationen disponera över ökade resurser för vetenskapliga utredningar. FOA har i detta sammanhang begärt en ökning med . för teknisk-vetenskapliga utredningar. Regeringen föreslår en ökning på , vilket endast täcker kostnadsfördyringarna. Vi föreslår att anslaget E 5. Vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll ökas med . i jämförelse med regeringens förslag och att anslagsposten Teknisk-vetenskapliga utredningar för nästa budgetår upptas med . Den starkaste koncentrationen av militär personal och materiel finns i . Enligt finns här omkring 7 000 amerikanska, ca 3 500 sovjetiska och några hundratal brittiska och franska kärnvapen. Den sammanlagda sprängstyrkan av dessa s. k. taktiska kärnvapen är omkring 50 gånger starkare än alla vapen som användes i , och sammantagna. Många skäl talar för att skulle bli huvudslagfalt också vid ett tredje världskrig. Många nya vapen utvecklas för att passa den europeiska arenan. Neutronbomben är det senaste exemplet. Den gör det i varje fall teoretiskt möjligt att föra kärnvapenkrig i mitt utan att helt slå sönder den industriella potentialen. har varit ett lugnt hörn av . Stormakternas intresse för Nordkalottområdet har emellerid tilltagit . Svensk utrikespolitisk bör i första hand medverka till att spänningen i vår del av inte okar. Ansträngningarna att begränsa de konventionella rustningarna har främst baserats på regionala initiativ. Vid FN:s 32:a generalförsamling antogs på belgiskt initiativ en resolution som uppmanar alla stater att sända synpunkter och förslag angående regionala aspekter på nedrustningsfrågorna till FN:s generalsekreterare. Invites all States to inform the SecretaryGeneral, not later thån , of their views and suggestions conceming the regional aspects of disarmament, including measures designed to increase confidence and stability as well as means of promoting disarmament on a regional basis. (FN-dokumentet A/RES/32/87D.) Den svar till FN bör självfallet utförligt redovisa våra strävanden i detta sammanhang. Förhandlingarom rustningsbegränsningar i (MBFR) förs i . med Wienförhandlingarna startade den europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen (ESK). Den har inte minst genom de alliansfria staternas energiska förhandlingsarbete fört till en rad konkreta resultat. Dessa framgångar för avspänningssträvandena i har tyvärr ännu inte avsatt några positiva resultat i Wienförhandlingarna. Förhandlingsarbetet tycks närmast ha förlamats. De alliansfria staterna i - däribland - deltar inte i MBFRförhandlingarna, vilka dock självfallet även berör dessa staters säkerhetsfrågor. Frågan om eventuella deltagande, som varit ställd , kan komma att aktualiseras. Från svensk sida bör vi därför noga följa utvecklingen i MBFR-förhandlingarna och - om så visar sig lämpligt aktualisera frågan om ett svenskt deltagande. har som ett av sina syften att mobilisera den allmänna opinionen för nedrustning i världen. Detta förutsätter en omfattande och väl planerad information i de enskilda länderna. En av förutsättningarna för en aktiv svensk nedrustningspolitik är att den stöds av en bred och välinformerad opinion i vårt land. Därvid är det upplysningsarbete som bedrivs genom folkrörelserna av största betydelse. Nedrustningsfrågorna kan inte ses isolerade från andra internationella problem. En djupare förståelse av rustningsproblematiken måste baseras på breda allmänpolitiska kunskaper. Informationsarbetet i internationella frågor bör bedrivas mer planmässigt än . Behov av samordning har påpekats i skilda sammanhang , bl. a. i flera riksdagsuttalanden. Den biståndspolitiska utredningen har i sitt betänkande 1977:73 påtalat behovet av att förstärka den allmänna informationen i internationella frågor och att samordna dem med u-landsinformationen. Som exempel på sådana internationella frågor nämns nedrustnings- och avspänningssträvandena. Utredningen pekar också på behovet av ett forum för ett bredare kontinuerligt samråd i internationella och utrikespolitiska frågor mellan bl. a. berörda departement och folkrörelser som bedriver information inom detta område. Ett syfte är att göra informationen mera lättillgänglig än . Vi anser att en beredning i internationella frågor bör knytas till UD för att tjäna som ett rådgivande organ till berörda departement och myndigheter. Genom en samordnad prioritering och inriktning av den offentliga - och offentligt finansierade - informationsverksamheten i internationella frågor skulle bl. a. nedrustningsfrågorna kunna ges en mer central plats i debatten. Ställningstaganden i aktuella säkerhetspolitiska frågor görs förutom i denna motion även i den socialdemokratiska partimotionen i försvarsfrågan. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar hemställa att regeringen vid bilaterala kontakter med andra stater och inför lämpliga internationella fora agerar kraftfullt för att förstärka den internationella opinion som motsätter sig att neutronvapen tillförs militärblockens arsenaler i och på andra håll i världen, 2. att beslutar hemställa att regeringen verkar för fördjupade studier inom FN:s ram av ekonomiska och andra konsekvenser som skulle följa av beslut att ställa om produktion och forskning från militärt till civilt bruk, 3. att till Vissa åtgärder för rustningsbegränsning och kontroll (E 5. ) anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid anslagsposten Teknisk-vetenskapliga utredningar skall upptas med , 4. att för regeringen ger till känna vad som i motionen anförts angående ett eventuellt svenskt deltagande i Wienförhandlingarna om rustningsbegränsningar i (MBFR), 5. att beslutar hemställa att regeringen tar initiativ till en bättre samordning av den allmänna utrikespolitiska informationsverksamheten med särskild inriktning på nedrustningsproblematiken med syfte att förstärka opinionsbildningen i internationella frågor. () () () () () () HANS () () () () () () () () () ()