mot · G102556 · 1978-01-19 00:00:00 — av m. fl. om anslag till vissa kulturändamål lade under nästan total enighet fast ett antal mål för kulturpolitiken. I propositionen 1974:28 presentérades också planerna på ett flerårigt reformarbete som omfattade åtgärder inom praktiskt taget hela kulturområdet. Under de tre budgetåren 1974/75-1976/77 genomfördes på förslag av den socialdemokratiska regeringen en betydande förstärkning av statens insatser på kulturpolitikens område. Den borgerliga regeringen har, trots tidigare framförd kritik mot delar av socialdemokratins kulturpolitik, i allt väsentligt fullföljt den socialdemokratiska regeringens kulturpolitik på genomförda reformavsnitt. I förra årets budgetproposition framhöll utbildningsministern att det var nödvändigt med ett ökat samhälleligt engagemang för att uppnå de mål som på den socialdemokratiska regeringens förslag lagt fast. Förslagen till nya kulturpolitiska insatser i årets budgetproposition är dock av betydligt mer blygsam omfattning än . / fast penningvärde innebär förslagen på kulturområdet när det gäller medel för nya insatser den lägsta ökningen sedan målen för kulturpolitiken lades fast . Bedömt tillsammans med förslaget att slopa bidraget till fritids- och kulturaktiviteter i kommunerna och förslaget att begränsa studiecirkel verksamheten, som också drabbar kulturaktiviteterna, framstår årets budgetförslag på kulturområdet som magert. Vi noterar med tillfredsställelse att utbildningsministern har tagit fasta på vårt förslag om försöksverksamhet på kulturområdet med uppsökande verksamhet inom arbetslivet. I övrigt saknas förslag om en framtidsinriktad reformverksamhet. I ett viktigt avseende innebär emellertid förslagen i årets budgetproposition, liksom för övrigt också i förra årets budgetproposition, att de kulturpolitiska insatserna ges en annan inriktning. Det gäller fördelningen av resurserna mellan den institutionaliserade kulturverksamheten å ena sidan och den viktiga kulturella verksamhet som bedrivs av organisationer och folkrörelserå den andra. Medan institutionerna garanteras full kompensation för inträffade kostnadsökningar får organisationerna klara sig med de medel som de före budgetårets ingång tilldelas av . räknades anslagen till folkrörelseaktiviteterna upp med . Även i årets budgetproposition har utbildningsministern med några undantag räknat upp dessa anslag med , i några fall ännu mindre. Med hänsyn till att inflationen uppgick till-ca 13 % har dessa anslag urholkats kraftigt. Den kraftiga inflationen tillsammans med den låga 1 1977/78. uppräkningen av anslagen till organisationernas kulturaktiviteter har därigenom inneburit både en absolut och en relativ försämring för folkrörelserna. Detta innebär ett uppseendeväckande avbrott mot den socialdemokratiska kulturpolitiken, enligt vilken folkrörelserna så långt möjligt bör garanteras samma stabilitet i den ekonomiska utvecklingen som institutionerna. Ett av de kulturpolitiska målen innebär decentralisering av verksamhet och beslutsfunktioner inom kulturområdet. Det framhölls i propositionen 1974:28 att en bredare förankring av besluten genom större engagemang av organisationslivet bör understödjas. När uppgifter förs över från offentliga organ till folkrörelser och organisationer får dessa ett ökat eget ansvar att åstadkomma den mångfald i aktiviteterna som behövs för att tillgodose olika gruppers intressen och behov. Samhället bör ta till vara folkrörelsernas möjligheter att utveckla den lokala kulturverksamheten och kraftfullt stödja den. I propositionen slogs vidare fast att samhället inte har anledning att driva en verksamhet som lika bra eller bättre sköts av en idéburen rörelse. Dessa uttalanden mötte inga invändningar från något av riksdagspartierna. Det är därför förvånande att regeringen nu lägger fram förslag som innebär en påtaglig försämring just för folkrörelsernas kulturverksamheter. Ett annat av de kulturpolitiska målen - att kulturpolitiken skall ge människor möjligheter till egen skapande aktivitet och främja kontakt mellan människor - förutsätter också ett aktivt deltagande av de idéburna organisationerna. 1 propositionen 1974:28 framhölls bl. Insatser för att öka människors möjligheter till egen kulturell aktivitet bör ges hög prioritet i den framtida kulturpolitiken. Organisationslivet kommer genom sin direkta anknytning till människors erfarenheter och intressen att ha en central roll i detta arbete. Av stor betydelse är därvid att organisationerna får möjligheter att arbeta utifrån sin idémässiga särart. Profileringen bör stimuleras ty den utgör den grundläggande kraften i organisationernas arbete. Den breda kulturverksamhet som redan nu förekommer inom folkbildningsorganisationerna måste utvecklas och förnyas genom ett ökat och förbättrat stöd. Utvecklingsarbete för att finna nya verksamhetsformer bör främjas. Också när det gäller övriga mål för kulturpolitiken, t. ex. att skapa reella förutsättningar för yttrandefriheten, att motverka kommersialismens negativa verkningar, att ta hänsyn till eftersatta gruppers erfarenheter och behov och att stimulera konstnärlig och kulturell förnyelse, harfolkrörelserna stora möjligheter och uppgifter. Med utgångspunkt i vad vi här har anfört finner vi det nödvändigt att ett antal anslag och anslagsposter under littera B Kulturändamål i huvudtitel räknas upp i förhållande till utbildningsministerns förslag. Med hänsyn till att inflationen uppgick till och att utbildningsministern i regel endast räknat föreslår vi ökningar i jämförelse med förslagen i budgetpropositionen. Det är nu inte möjligt att med någon säkerhet uppskatta vilken inflation regeringens ekonomiska politik kommer att innebära för . Enligt vår mening bör i konsekvens med vad vi här har anfört de faktiska kostnadsökningarna läggas till grund för anslagshöjningarna budgetproposition. Under anslaget B 3. Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. har utbildingsministern räknat upp anslagsposten 1. Kulturprogram inom föreningslivet med 1 milj. kr., vilket endast innebär en ökning med knappt 7 96. Därtill kommer att föredraganden föreslår att kostnaden för en utvärdering av den aktuella bidragsgivningen skall täckas inom ramen för förevarande anslag. Förmedlingsbyrån för kulturprogram har föreslagit en höjning med ca 9,5 milj. kr., och har tillstyrkt en ökning med ca 7,1 milj. kr. framhåller i sin motivering att statsbidrag till kulturprogram inom föreningslivet är ett av de viktigare instrumenten för den statliga kulturpolitiken och att ett av målen för verksamheten är att ge möjligheter till kulturupplevelser för de stora grupper i samhället som tidigare endast i ringa omfattning har kommit i kontakt med föreningslivet. Enligt vad vi har anfört bör anslagsposten räknas upp med jämfört med innevarande år, dvs. med 1,8 milj. kr. Det innebär en ökning på 0,8 milj. kr. i förhållande till budgetpropositionen. Bidraget bör, som uttalades i propositionen 1974:28, uteslutande riktas till föreningslivet. Studieförbunden har i allmänhet en stark förankring i föreningslivet och kan som förmedlare av bidraget tillgodose de intentioner som uttalades i den nämnda propositionen. Förmedlingsbyrån för kulturprogram inom föreningslivet, som har i uppgift att fördela bidragen, har också eftersträvat en sådan användning av anslagen. majoritet uttalade emellertid vid föregående (KrU 1976/77:44) att respektive studieförbunds totala verksamhet i fråga om kulturaktiviteter skulle tillmätas avgörande betydelse vid fördelningen av bidragen. Uttalandet utgjorde ett direkt ingrepp i Förmedlingsbyråns frihet att själv söka fördelningsprinciper som stod i överensstämmelse med propositionen. Uttalandet innebar vidare att studieförbundens folkrörelseanknytning inte tillmättes samma betydelse som . Enligt vår mening kvarstår det ursprungliga syftet med detta bidrag. Det bör uteslutande riktas till föreningslivet. I avvaktan på den aviserade utvärderingen bör statsmakterna avstå från att ingripa i fördelningsgrunderna för bidraget. Detta bör av ges regeringen till känna. En viss del av anslagsposten är avsedd för kulturprogram bland handikappade. Även denna del fördelas av Förmedlingsbyrån till studieförbunden. De handikappades organisationer saknar emellertid ett direkt inflytande över bidragets fördelning och användning. Handikapprörelsen har tillväxt i storlek och organisatorisk stabilitet och är därför väl skickad att självständigt handha denna verksamhet. Därför föreslår vi, i linje med den syn på folkrörelsernas uppgifter som vi tidigare utvecklat, att bidragen för kulturprogram bland handikappade av Förmedlingsbyrån för kulturprogram bör fördelas direkt till Under anslaget B 4. Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer föreslås i budgetpropositionen under anslagsposten 2. Experiment och utvecklingsarbete inom kulturell verksamhet bland amatörer ett oförändrat anslag. har begärt en ökning med . Rådet framhåller att bidraget har visat sig vara ett viktigt instrument för att möjliggöra för lokala föreningar och sammanslutningar att pröva nya metoder och former och ta nya initiativ inom det amatörkulturella området. I budgetpropositionen ges ingen motivering varför bidraget skall behållas på oförändrad nivå. Enligt vår mening bör bidraget räknas upp med , dvs. Under anslagspunkten 3. Centrumbildningen på teaterns, dansens, musikens, filmens, bildkonstens och litteraturens områden föreslås i budgetpropositionen en ökning med 8 96 eller . har föreslagit en ökning med drygt 1 milj. kr. bör enligt vår mening räknas , dvs. utöver regeringens förslag. Folkparkernas centralorganisation för central service och andra gemensamma insatser samt för räknas i utbildningsministerns förslag upp med . Häri ingår emellertid en överföringspost på , varför den reella ökningen är . eller 8 96. I enlighet med vad vi tidigare anfört bör bidraget öka med . utöver regeringens förslag, dvs. jämfört med innevarande år bortsett från överföringsposten. Under anslagsposten 5. Folkets husföreningarnas riksorganisation för anordnande av bl. a. konstutställningar och s. k. kulturhörnor föreslår utbildningsminstern också en ökning med 8 . Enligt vår mening bör bidraget i stället öka med 13 96, dvs. mer än vad regeringen har föreslagit. Våra förslag under förevarande anslag innebär sammanlagt en ökning utöver regeringens förslag med . När det gäller anslagstilldelningen till Stiftelsen riksskådebanan och de regionala skådebanorna har vi inga erinringar. Däremot kan vi inte tillstyrka utbildningsminsterns förslag att skall fördela det statliga bidraget till de regionala skådebanorna. har självt föreslagit att Riksskådebanan skall fördela bidraget. Enligt vår uppfattning är det självklart att Riksskådebanan skall svara för fördelningen. En sådan ordning rimmar också bäst med den syn på folkrörelserna som har ställt sig bakom och som vi har återgivit i denna motion. Vi föreslår därför att bidraget till de regionala skådebanorna på . förs över från anslaget B 15. Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner till B 18. Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet. I budgetpropositionen föreslås en ökning av bidraget till lokal biblioteksverksamhet under anslaget B 23. Bidrag till folkbibiliotek med 1,4 milj. kr. Av vad utbildningsministern framhåller framgåratt de ökade medlen i huvudsak skall användas för bidrag till ett antal nya kommuner och en allmän höjning till den lokala biblioteksverksamheten samt för bokinköp och bokbussar. Däremot anges ingen ökning av bidraget till bokutlåning på arbetsplatser, där har föreslagit en ökning med 2,0 milj. kr. Vi anser att arbetsplatsutlåning är en av de viktigaste åtgärderna för att stimulera spridning av god litteratur till nya grupper. Enligt vår mening bör en väsentlig del av bidraget till lokal biblioteksverksamhet användas för att förstärka bokutlåningen på arbetsplatser. Detta bör av ges regeringen till känna. Under anslaget B 28. Vissa bidrag till bildkonst föreslås i budgetpropositionen en uppräkning med . för Konstfrämjandet och med . för , i båda fallen en ökning med ca 8 96. har föreslagit ökningar med . Konstfrämjandet och bidrar genom sin till en bred allmänhet riktade verksamhet i hög grad till att öka antalet arbetstillfällen för bildkonstnärerna och till att ge spridning åt deras verk. De möjligheter till grafikutgivning och försäljningsutställningar som dessa organisationer skapar ger inkomster åt ett mycket stort antal konstnärer. Det upplysnings- och publikorganisatoriska arbete som organisationerna bedriver är en viktig förutsättning för att mera varaktigt kunna förbättra bildkonstnärernas villkor. En förbättring av Konstfrämjandets och Sveriges konstföreningars resurser är av stor betydelse för konstlivet i dess helhet och för bildkonstnärernas existensmöjligheter. Vi föreslåren uppräkning med 13 96, vilket för Konstfrämjandet innebär . och för , vilket sammantaget utgör en ökning med . utöver regeringens förslag. Sammantaget innebär de anslagsökningar som vi har föreslagit i denna motion . mer än i regeringens förslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar a) att till Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m. (B 3. ) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag av , varvid bidraget till kulturprogram inom föreningslivet skall utgå med , b) att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelningsgrunderna för Bidrag till kulturprogram inom föreningslivet m. m., c) att bidragen för kulturprogram bland handikappade fördelas direkt till handikapporganisationerna, 2. att beslutar att till Bidrag till kulturverksamhet inom organisationer (B 4. ) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid anslagsposten 2 skall utgå med , anslagsposten 3 med , anslagsposten 4 med . samt anslagsposten 5 med , 3. att beslutar a) att bidraget till de regionala skådebanorna skall fördelas av Stiftelsen riksskådebanor, b) att till Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner (B 15. 1 förhållande till regeringens förslag med . minskat förslagsanslag av . samt att till Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet (B 18. ) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt reservationsanslag av , 4. att beslutar att under anslaget Bidrag till folkbibliotek (B 23. ) som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående en förstärkning av bokutlåningen på arbetsplatser, 5. att beslutar att till Vissa bidrag till bildkonst (B 28. ) anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av , varvid bidraget till Konstfrämjandet skall utgå med . och bidraget till med . () () () () () () () HANS ALSEN (s) ()