ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102419 · 1978-01-18 00:00:00 — av och om lagstiftningen rörande onykterhet vid trafik till sjöss Antalet drunknade uppgick till 238 personer, vilket är 19 fler än . Men om man närmare studerar siffrorna, upptäcker man att ökningen i forsta hand beror på småbåtsolyckorna. Dessa krävde nämligen 1977 fler drunknade än . Enligt Svenska livräddningssällskapet-Simfrämjandet har därigenom en ökning skett från 70 till 114 drunkningsoffer. Dessa 114 utgör nästan hälften av alla som drunknade . Även om en del av ökningen kan tillskrivas det större antal småbåtar som finns, kan man inte undgå att oroa sig över utvecklingen. Man vet nämligen att en stor del av orsakerna till de tragiska båt- och drunkningsolyckorna är en ökande alkoholförtäring i samband med sjöturer. En undersökning som gjordes visade att åtskilligt fler än hälften av alla som drunknade var alkoholpåverkade. Polisen anser att även de höga hastigheterna hos småbåtarna är en starkt bidragande olycksorsak och röster har också höjts för att fartbegränsningar borde införas. Lägre hastighet leder till större möjlighet att ändra kurs och till mindre skador, om det trots allt blir en krock. Men av de inträffade dödsfallen var endast några få kollisionsolyckor, medan alla övriga berodde på att människor fallit överbord. a. har ordföranden i uttalat att vid sidan av vårdslös och okunnig manövrering är spriten orsak till olyckorna. När det gäller vägmotorfordonstrafik är alla numera överens om att alkohol och trafik inte hör ihop, även om alltför många förare ändock nonchalerar denna livsviktiga regel. Men när det gäller trafiken till sjöss tycks medvetandet om alkoholen som en trafikfara vara dåligt utvecklat. Just därför är det en stor brist att inte trafiknykterhetslagstiftningen gäller även för trafik till sjöss. Att efterlevnaden är svår att kontrollera kan inte få hindra lagstadgade bestämmelser och straffansvar vid framförande av fordon till sjöss i alkoholpåverkat tillstånd. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som innebär skärpta straffbestämmelser vid onykterhet i samband med trafik till sjöss. () ()
mot · G102420 · 1978-01-18 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot koppling i hyresavtal av hyra av bostad och hyra av bilplats Det borde enligt vår mening vara självklart att hyresgäst som inte har bil eller stadigvarande nyttjar bil inte skall kunna förlora hyresrätten till sin bostad om han inte vill betala hyra för garage eller annan biluppställningsplats. 1 den begränsade rättspraxis som finns har bilplatstvånget emellertid inte ansetts som oskäligt, stridande mot god sed i hyresförhållande eller eljest vara obilligt. Det finns många människor i vårt land som av ekonomiska skäl, hälsoskäl eller andra orsaker inte har möjlighet att skaffa bil, och det finns många som av miljöskäl eller andra orsaker inte vill göra det. Men dessa människor kan ändå tvingas att betala för en bilplats som de varken kan eller vill använda. Bortsett från vilka resultat och förslag som kan komma att framläggas vid behandlingen av hyresrättsutredningens förslag, eventuella prövningar enligt den s. k. generalklausulen i avtalslagen eller prövningar enligt allmänna hyreslagen framstår nuvarande förhållanden som helt otillfredsställande. Även lagutskott och i sin helhet måste ha en mening i denna för många hyresgäster så viktiga och betydelsefulla rättvisefråga. Hyreslagstiftningen är i stort utformad och fungerar som ett skydd för hyresgästerna mot olika slags orättvisor. Då det gäller bilplatstvånget och de kopplade hyresavtalen borde man från sida ge uttryck för ett socialt tänkande och fatta beslut som kan bidra till att snabbt undanröja den orättvisa som finns. Det borde inte vara nödvändigt för hyresgäster som drabbas av denna orättvisa att vända sig till hyresnämnd eller domstol för att fl en chans att slippa bilplatstvånget. Systemet med kopplade avtal medför också icke önskvärda bostadspolitiska effekter. De i och för sig redan alltför höga hyreskostnaderna blir för den billöse hyresgästen ännu högre på grund av att biluppställningsplats ligger med i bostadskostnaden. Allmänt medför också ett sådant system en konstlad uppskruvning av hyresnivåerna. Bilismen bör bära sina egna kostnader, och utgifterna för garage och biluppställningsplatser bör med undantag för visst antal besöksplatser inte inkalkyleras i hyrorna. Problem som sammanhänger med biltäthet och bestämmelser i samband med byggnadslovsgivning får inte medföra att enskilda hyresgäster utan bil ekonomiskt belastas på sätt som sker i stor utsträckning. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att det måste betraktas om obilligt mot hyresgäst som inte har tillgång till bil att tvingas hyra bilplats samt hos regeringen hemställer om förslag till sådan ändring av hyreslagstiftningen att bostashyresgäst utan bil inte kan tvingas att hyra bilplats genom kopplat avtal. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) INGA (vpk)
mot · G102425 · 1978-01-19 00:00:00 — om tidpunkten för inkallelse till värnpliktstjänstgöring Inkallelse till värnpliktstjänstgöring sker under olika tider , beroende på vapenslag och utbildningsförbandets geografiska belägenhet. Vissa inkallelser sker som sammanfaller med skolornas avslutningstid. Det kan då bli nödvändigt för inkallade att lämna skolan före avslutningen. Önskvärt är därför att militärledningen tar hänsyn till skolornas avslutningstid vid fastställande av inryckningsdatum. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående inkallelse till värnpliktstjänstgöring.
mot · G102426 · 1978-01-19 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret I regeringens proposition 1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret föreslås att (Lv 5) läggs ned. Propositionen, som till stor del bygger på försvarets fredsorganisationsutredning (FFU) har helt utelämnat regional- och sysselsättningspolitiska synpunkter på förslagen rörande Lv 5. Vi anser detta vara en stor brist, speciellt när man enligt utredningsdirektiven hade att ta hänsyn till de problemen. En nedläggning av 5 innebär en reducering med ca 240 årsanställda och indirekt ytterligare 150-200 inom servicearbeten, vilket skulle än mer försvåra möjligheterna att bygga upp arbetsmarknaden i /till nivå med övriga större orter i södra och . Sysselsättnings- och befolkningsutvecklingen har ej varit så gynnsam i som man räknade med vid beslutet om utlokalisering av vissa statliga verk. En nedläggning av 5 och därmed en reducering med upp till 450 arbetstillfällen skulle betyda en minskad totalbefolkning med mellan 500-1 000 invånare, om ej de förlorade arbetstillfällena ersätts. En nedläggning av 5 skulle tillsammans med den negativa utvecklingen i övrigt leda till att effekterna av utlokaliseringen till av statliga verk, som sålunda betytt ett tillskott på ca 560 arbetstillfällen, helt skulle elimineras. De lokaliseringsmässiga fördelar som utlokaliseringen var avsedd att ge skulle därmed förtas. Förutom de sysselsättningsmässigt negativa effekterna av en nedläggning så kan man med fog ifrågasätta de ekonomiska besparingar som hänvisats i propositionen. Den ekonomiska bedömningen innebär en kostnadsminskning med 105 milj. kr. för eller ca 8 milj. kr. sedan Lv 5 lagts ned. Härtill har man inte räknat med de ökade kostnader för repetitionsövningar på skjutfält, administrationsbyggnader, samövning med luftvärnsoch infanteriförband m. m. Utredningen är därför inte fullständig från ekonomisk synpunkt. Därutöver måste Kronan beakta det markavtal som tecknats med kommunen. Det innebär i händelse av att Lv 5 läggs ned, om avtalet respekteras till sitt sakinnehåll, att en överlåtelsehandling upprättas av Kronan genom vilken Kronan till kommunen utan vederlag upplåter de fastigheter som det är frågan om. Kommunen kan möjligen kräva att byggnaderna skall rivas och marken därmed återställas i det skick den var före överlåtelsen från staden till Kronan. Markområdet värderades till 1,4 milj. kr. och värdet av 60-talet kasernbyggnader har prisläge av militära myndigheter uppskattats till 27 milj. kr. Till detta kan anföras att 10,2 milj. kr. har utbetalats i underhållskostnader . Om byggnaderna inom Lv 5:s område skall rivas, kommer därtill negativa indirekta verkningar genom att ledningar, vägar och andra anläggningar blir onyttiga. Vid beräkningen av kostnader för byggnader och för rivning m. m. måste denna tillkommande indirekta värdeförstöring tas med. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar uttala att Lv 5 inte läggs ned förrän motsvarande sysselsättningstillfällen tillförsäkras.
mot · G102431 · 1978-01-19 00:00:00 — av i och om vidgad rätt till föräldrapenning vid vård av sjukt barn I årets budgetproposition står att förälder, som behöver stanna hemma och tillfälligt ta vård om barn , också har rätt till föräldrapenning. Sedan exemplifieras det sålunda att denna utgår 1. när barnet eller dess ordinarie vårdare är sjuk, 2. när förälder behöver följa med barnet till barnavårdscentral, PBU etc., 3. för fader i samband med barns födelse, 4. /år för kontakt med samhällets barnomsorg. Om däremot förälder i flerbarnsfamilj behöver ta ledigt, därför att ett av barnen måste besöka lasarett för , utgår föräldrapenning endast om vederbörande förälder medföljer barnet. I de fall den hemarbetande föräldern ledsagar barnet, och den förvärvsarbetande då tar vården av hemmavarande barn, utgår ingen föräldrapenning. Detta är troligen enbart ett förbiseende, när man gjorde tillämpningsbestämmelserna, eftersom det bör vara föräldrarnas och barnens egen sak att avgöra vem som medföljer på sjukbesöket, vilket de hade fått göra om båda föräldrarna hade haft förvärvsarbete. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om ändring av bestämmelserna om föräldrapenning i enlighet med motionen. () ()
mot · G102433 · 1978-01-18 00:00:00 — av om kostnadsfria läkemedel Frågan om kostnadsfria läkemedel regleras av ett s. k. allvarlighetskriterium. För att en patient skall erhålla fri medicin måste det vara fråga om ett nödvändigt medel mot en livshotande sjukdom. F. n. utgår kostnadsfria läkemedel för 29 olika sjukdomar, däribland insulin för diabetes och digitalis för hjärtsjukdomar. Det finns sjukdomar, som förefaller vara av lika allvarlig karaktär och där medicinen inte är kostnadsfri, vilka fordrar kontinuerlig medicinering för att patienten skall kunna överleva. Så måste t. ex. de som har för tjockt blod och därför benägenhet för blodpropp ständigt ha s. k. AP-kumaroltabletter. Enbart i finns ca 1 500 patienter som måste äta dessa tabletter. Tabletterna utskrivs oftst av specialistläkare eller på specialistkliniker. Det kan ifrågasättas om inte denna sjukdom bör berättiga till kostnadsfria läkemedel. (Trots läkemedelsrabatten kan denna medicin bli ganska kostnadskrävande, bl. a. för att andra behövliga mediciner skrivs ut av andra läkare.) Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att får i uppdrag att göra en översyn av de kostnadsfria läkemedlen. /ENKEL (fp)
mot · G102434 · 1978-01-19 00:00:00 — av m. fl. om vidgad rätt till föräldrapenning vid adoption Nya regler för föräldrapenning gäller från . En ny s. k. särskild föräldrapenning har införts. I samband därmed har den föräldrapenning som utgår när man får barn (föder barn eller tar emot barn för adoption) minskats jämfört med tidigare . Den särskilda föräldrapenningen utgår på samma sätt för adoptivbarn som för biologiska barn, men den utgår med fulla endast för barn födda och . De flesta adoptivbarn som anländer till 1978 är födda eller tidigare. På så sätt drabbas en grupp familjer, vilka adopterar barn framåt, av en förkortning av föräldrapenningen på 20 eller jämfört med dem som adopterade barn 1977. Det torde röra sig om ett misstag vid utformingen av övergångsbestämmelserna som bör rättas till. förbättrades villkoren för adoption på ett avgörande sätt genom att adoptivföräldrar fick rätt till samma föräldrapenning som andra föräldrar, räknat från barnets ankomst i familjen och inte som förut från barnets födelse. Tidpunkten då adoptivföräldrarna får barnet i sin vård jämställes därvid med tidpunkten för barnets födelse står det i 4 kap. 7 § lagen om allmän försäkring, som handlar om föräldrapenning till adoptivföräldrar. Man tycks när det gäller de nya reglerna helt ha förbisett att den en gång godtagna principen att utgångspunkten vid beräkningen av föräldrapenningen bör vara tidpunkten då adoptivföräldrarna får barnet i sin vård. Lagen bör därför ändras från . Inga familjer med adoptivbarn kommer då att hinna drabbas av misstaget. I lagens övergångsbestämmelser mom. 3 står nämligen: För barn födda innan lagen har trätt i kraft skall föräldrapenning för den ersättningstid som vid utgången av återstår enligt 4 kap. 2 § och 7 § första stycket l.,dock , utgå i form av särskild föräldrapenning enligt etc. För de familjer med adoptivbarn som börjat ta ut föräldrapenning års slut utgår alltså 180 plus 30, dvs. Korrigeringen av bestämmelserna görs enklast genom att ytterligare ett moment läggs till övergångsbestämmelserna och att tillägget får samma innebörd som bestämmelsen i 7 § att tidpunkten då adoptivföräldrarna får barnet i sin vård jämställs med tidpunkten för barnets födelse. att beslutar att bestämmelserna angående ikraftträdande av lagen (SFS 1977:630) ang. ändring i lagen (SFS 1962:381) om allmän försäkring skall ha följande tillägg: 4. äldrar som efter denna lags ikraftträdande får barn fött före i sin vård jämställes tidpunkten då de får barnet i sin vård med tidpunkten för barnets födelse. För fosterföräldrar lydelse.. () ()
mot · G102435 · 1978-01-17 00:00:00 — om fördelningen av bidragen för uppsökande verksamhet på arbetsplatser, m. m. beslöt (UbU 1976/77:19) att bidrag till uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m., inom ramen för anslaget till vuxenutbildning, skulle utgå till , och hantverks- och industriorganisation enligt samma grunder som de dittills utgått till andra fackliga organisationer. Det har sedan visat sig att vuxenutbildningsnämnderna i flera län har kunnat sätta sig över andan i beslut och inte medgivit bidrag till lokalavdelningar av nämnda organisationer. Med anledning därav hemställs att hos regeringen begär 1. att den utfärdar sådana direktiv för fördelningen av bidragen till uppsökande verksamhet på arbetsplatser m. m. att dessa fördelas i enlighet med syftet i beslut, 2. att den följer den fortsatta utvecklingen och vidtar de ytterligare åtgärder som kan visa sig nödvändiga. () ()
mot · G102436 · 1978-01-17 00:00:00 — av m. fl. om ändrade regler för ersättning vid vård av sjukt barn Rätten till betald ledighet för att vårda sjukt barn är en fin social reform, som betyder mycket för småbarnsföräldrar. Det finns dock vissa kategorier småbarnsföräldrar för vilka utformningen av gällande bestämmelser medför att vederbörande inte kommer i åtnjutande av den ersättning som avsetts. Vi tänker i första hand på kategorin deltidsarbetande som arbetar , eftersom ersättning utgår endast för de dagar som föräldern skulle ha arbetat. Ersättningen från utgår dock efter den genomsnittliga inkomsten för året utslagen per dag. Den varannandagsarbetande föräldern får alltså en ersättning per dag motsvarande hälften av en heltidsarbetande och dessutom endast . Ex: en affärsanställd (halvtid) tjänar ca . Sjukpenningberäkning: 25 000:360 = . Hennes ersättning för arbetet är dock dubbelt så mycket eller 25 000:180 = . Om denna affärsanställda är hemma hos sjukt barn förlorar hon alltså . i arbetsförtjänst, men får i ersättning endast ca . (av ). De dagar som barnet är sjukt och hon inte arbetar, alltså i realiteten inte förlorar någon arbetsförtjänst, är hon heller inte berättigad till någon ersättning från . En annan kategori som drabbas orättvist är den som är anställd med s. k. läsårsarvode, dvs. sådana som exempelvis upprätthåller en lärartjänst utan att ha formell behörighet och därför är anställda per läsår. De har därför ingen lön under sommar- och juluppehållen, varför ersättningen i stället är förhållandevis så pass mycket högre då de arbetar att den sammanlagda ersättningen räknat är samma som om vederbörande varit årsanställd. Det innebär att ersättningen per dag räknat är betydligt större än årslönen dividerat med 360, vilket är beräkning för sjukpenningklass. Om en person med detta anställningsförhållande skall vara hemma för att sköta sjukt barn mister hon alltså betydligt mera i förlorad arbetsförtjänst än vad som täcks av . Skulle barnet bli sjukt under tid som denna förälder inte arbetar utgår ingen ersättning, eftersom bestämmelserna säger att vederbörande skulle ha avstått från arbete för att ersättning skall utgå. Ovanstående exempel visaratt den allmänna försäkringen är behäftad med vissa skönhetsfläckar i vad gäller bestämmelserna om ledighet i samband med vård av sjukt barn och att åtgärder bör vidtas för att undanröja bl. a. ovanstående missförhållanden. Med hänvisning till ovanstående hemställs att måtte hos regeringen anhålla om en översyn av lagen om allmän försäkring 4 kap. 8 §, som gäller ersättning för vård av sjukt barn. () () () ()
mot · G102437 · 1978-01-19 00:00:00 — av och om ändrade regler för återbetalning av studiemedel Den ekonomiska situationen för de vuxenstuderande är tyvärr inte densamma som den var när de olika formerna för studiestödet utformades första gången. När det gäller återbetalningsreglerna i studiemedelssystemet så påbörjar den vuxenstuderande i regel sin återbetalning vid en högre ålder än den ungdomsstuderande. Om man vuxenutbildat sig och har en studieskuld på . så är man, efter att ha arbetat , skyldig att påbörja en relativt dryg amortering av sin studieskuld. För att förtydliga situationen ber vi att få förklara med följande exempel: En kvinna med ett eller flera barn får sedan barnet/barnen uppnått skolåldern ett behov av att utbilda sig. Hon är när vuxenutbildningen påbörjas och när den är färdig. anställning skall hon börja återbetalningen av studieskulden, som var . Amorteringen av de . + ett icke oväsentligt indextillägg måste vara avslutad , dock senast när hon är , enligt nuvarande bestämmelser. Man kan då dra en parallell mellan henne och den ungdom som är färdig med sina studier och som då har på sig att återbetala sin skuld. Med ovannämnda exempel anser vi att om man är närman skall påbörja amorteringen borde amorteringstiden vara längre, t. ex. till det år man fyller . Denna längre amorteringstid har de vuxenstuderande som är eller äldre när återbetalningen börjar. Fallet här ovan kan knappast stimulera vuxna människor till en ansträngande utbildning under sådana premisser. Med de ålders/tids-marginaler som finns i nuvarande lånereglemente torde den utbildade, enskilda människan komma i kläm och helt naturligt känna en viss hopplöshet inför möjligheten att kunna amortera bort sin studieskuld . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen hemställer om sådan ändring av återbetalningsreglerna av studieskuld för vuxenstuderande att slutbetalning kan ske senast det år man fyuller . () MAJ () GOTAB 57316 Slockholm 1978
mot · G102438 · 1978-01-18 00:00:00 — 1977/78 438-445 av m. fl. om rätt till föräldrapenning vid besök i förskoleverksamhet Rätten till föräldrapenning för tillfällig vård av barn regleras av 4 kap. 8-9 §§ lagen om allmän försäkring. Sådan föräldrapenning kan utgå i samband med 1. sjukdom hos barnet, 2. sjukdom hos barnets ordinarie vårdare, 3. besök i samhällets förebyggande hälsovård, 4. annat barns födelse, 5. besök i förskoleverksamhet inom samhällets barnomsorg i vilket barnet deltar. Ersättningstiden är differentierad och maximerad med avseende på antalet barn i familjen. För ett barn är ersättningstiden , två barn och för tre barn eller flera . Inom dessa ramar får föräldrar till barn med hänsyn till uppkommande behov efter anmälan till försäkringskassa disponera dagarna valfritt utom i vad gäller "besök i förskoleverksamheten inom samhällets barnomsorg i vilket barnet deltar. Fördetta ändamål är rätten till ersättning begränsad till en hel dag per förälder och år eller två halva dagar per förälder och år. Detta innebär att en familj med två föräldrar kan disponera två eller fyra halva dagar för besök i förskoleverksamheten, medan en ensamstående förälder endast kan disponera en hel dag eller två halva för detta ändamål. I båda fallen avräknas de använda dagarna från totalramen 12, 15 eller . I förarbetena till nämnda bestämmelser konstateras att det är viktigt såväl för föräldrar som för barnet självt att ett samarbete kommer till stånd mellan hemmen och barnomsorgen. Därför föreslogs att föräldrar skall få rätt att i viss utsträckning ta ledigt från arbetet för att följa och delta i verksamheten i förskolan. Barn till ensamstående förälder får med nuvarande regler inte samma förutsättningar som andra barn att introduceras i förskoleverksamheten, vilket är synnerligen otillfredsställande, eftersom dessa barn har lika stort behov av förälderns medverkan som barn med två föräldrar. I de fall ensamstående förälder har flera barn som skall anpassas till förskoleverksamheten är det än mer otillfredsställande att endast en hel dag eller två halva dagar står till förfogande. Ersättningsdagarna i detta avseende för ensamstående förälder bör därför efter förälderns eget bedömande få uppgå till samma antal som för två föräldrar, dvs. två eller fyra halva dagar . På detta sätt skulle 1 1977/78. återstående dagar för annat ändamål bli lika för alla familjer, oavsett om de består av en eller två föräldrar, dvs. minst för familj med ett barn, för familj med två barn och för familj med tre eller flera barn. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att bestämmelserna om rätt till föräldrapenning för tillfällig vård av barn ändras så att ersättningstiden för ensamstående förälder för besök i förskoleverksamheten får uppgå till två hela eller fyra halva dagar inom ramen för totala antalet ersättningsdagar. () ()