mot · G1021739 · 1978-02-08 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:87 om statligt engagemang inom handelsstålsindustrin, m. m. I en socialdemokratisk partimotion ställs krav på att regeringen redovisar en investerings- och strukturplan för handelsstålsindustrin, innefattande planerna för såväl som för de mindre handelsstålverken. Planeringen av investeringarna i bör vidgas utöver de 2 800 milj. kr. som regeringen angett som gräns för den nödvändiga moderniseringen. Då det gäller situationen vid gruvorna begärs i motionen en utredning om hur kostnaderna för malmtransporterna på järnväg skall fördelas för att få en långsiktig rationell hantering av våra malmtillgångar. I motionen begärs vidare att regeringen skall lägga fram en plan för hur de regionalpolitiska målen skall kunna uppnås på stål- och gruvorterna i den omstrukturering som förestår. Vi instämmer i alla delar i partimotionens förslag och slutsatser och avser endast att anföra några kompletterande synpunkter dels på vikten av metallurgins framtida utveckling, dels på en bedömning av omstruktureringens tänkbara verkningar för sysselsättningen, i anslutning till de uttalanden som görs i regeringens proposition 1977/78:87 om stålindustrins och järnmalmsgruvornas betydelse för arbetsmarknaden i olika orter och kommuner. Den malmbaserade stålframställningen i har främst betydelse inom följande områden: Vidareförädlingen av halvfabrikat inom varvs-, byggnads- och verkstadsindustri i . Alla dessa områden har stor betydelse för sysselsättningen i berörda regioner. Möjligheten att behålla och utveckla de befintliga produktionsresurserna måste bedömas som god. Investeringar är gjorda som möjliggör rationell drift i hela produktionskedjan. De största mellansvenska gruvorna är väl rustade för en rationell drift. Transportmöjligheterna är goda och billiga. I finns ett modernt stålverk samt hyttor, sinterverk och koksverk. Det är anläggningar som genom hög effektivitet och låga kostnader medverkar till den svenska stålindustrins konkurrenskraft . Miljöinvesteringarna motsvarar högt ställda krav på inre och yttre miljöer. Läget vid kusten gör att transportfördelarna finns för både råvaror och halvfabrikat och färdigprodukter. Såsom framhålles i partimotionen har regeringen i propositionen anlagt ett kortsiktigt och pessimistiskt synsätt på handelsstålsindustrins möjligheter, vilket vi inte delar. Endast genom ökad kapacitet och förbättrad konkurrenskraft kan man minska det starka importberoendet som har uppstått när det gäller olika stålprodukter. Alla gjorda konkurrensjämförelsekalkyler har visat att det inte går att banta produktion och personal till lönsamhet. Det har tvärtom visat sig att exempelvis endast kan bli lönsamt om produktiviteten höjs genom ett maximalt utnyttjande av produktionsresurserna. I den socialdemokratiska partimotionen berörs behovet av regional- och arbetsmarknadspolitiska insatser i kommuner och regioner där bolaget bedriver sin verksamhet. De slutsatser om sysselsättningsutvecklingen i vilka kan läsas fram ur propositionens skrivning synes delvis bygga på länsplanering 1974. Denna felrefereras dock i vissa delar (se s. 19-20). Sålunda talas exempelvis om en sysselsättningsökning med 50, då rätta förhållandet är en minskning med 540. Viktigare är dock att framhålla följande. Sedan länsplaneringen 1974 utarbetades har sysselsättningsläget i regionen avsevärt försämrats, och utsikterna synes inte ljusa. I så gott som samtliga näringsgrenar utom offentlig förvaltning förutses nu minskad sysselsättning, med den största minskningen inom tillverkningsindustrin. i , som ingår i , har omkring 3 700 anställda. Företaget svarar för av industrisysselsättningen i kommunen och tillsammans med övriga Grängesföretag för av den totala sysselsättningen. Företaget har således en utomordentligt stor betydelse för orten, och större delen av kommunens befolkning är beroende direkt eller indirekt av sysselsättningen vid järnverket för sin utkomst. I handelsstålsutredningens beräkningar om sysselsättningen beräknas i maximialternativet att antalet anställda vid skall öka med 275 från 3 1976 till 4 1985. Detta är en för hög beräkning, eftersom den inte tar hänsyn till den pågående minskningen av antalet anställda inom verket, vilken beräknas medföra att personalstyrkan i mitten av 1979 är nere i omkring 3 400. har i sitt yttrande över regional utvärdering av stålindustrins utveckling beräknat personalminskningen vid till 300-400 personer . Vidare har beräknats att cirka 200 anställningar i entreprenadföretag m. fl. försvinner på grund av att utför servicearbeten med egna anställda. Kommunen har beräknat att sysselsättningen bland de i boende minskar med 500 anställningar på grund av personalminskningen vid och i entreprenadföretag. Antalet anställda i offentlig tjänst beräknas däremot öka med cirka 150 . 1972-1976 minskat med 1 000. ökar utbudet av arbetskraft inom kommunen på grund av åldersstruktur och ändrad förvärvsfrekvens hos befolkningen. har beräknat att arbetskraftsutbudet ökar med drygt 500 personer av dessa anledningar och att utbudet ökar med ytterligare 400 personer . Kommunen har en arbetslöshet inklusive anställda i beredskapsarbete på drygt 300 personer. En viss övrig undersysselsättning, framför allt bland kvinnor, torde dessutom föreligga. Bristen på arbetstillfällen beräknas öka till 800 1981 och 1 000 1985 om åtgärder inte vidtages för att öka sysselsättningen. Antalet anställda inom offentlig förvaltning beräknas öka med närmare 300 , medan övrig sysselsättning beräknas minska med 500. Kommunen bedömer sysselsättningsutvecklingen i som synnerligen oroande. De stora svårigheter kommunen och regionen har och kommer att få på grund av nedgången i sysselsättningen har enligt kommunens mening inte tillräckligt beaktats i propositionen. Verksamma åtgärder behövs från statsmakternas sida för att säkerställa sysselsättningen inte minst för ungdomen. Kommunens egna ansträngningar är inte tillräckliga för att motverka den negativa trenden i sysselsättningen. Vi förutsätter att statsmakterna lämnar sitt stöd åt de berörda kommunerna i deras strävan att utveckla nya företag och stimulera till nyskapande produktion. Positivt i detta sammanhang är att i samband med MBL-förhandlingar har ställt 1,5 milj. kr. till förfogande för ett lokalt investmentbolag. Vi förordar att uttalar sig för att regeringen i en plan för hurde regionalpolitiska målen skall uppnås upptar stöd för sådan satsning på framtida konstruktiva insatser. Sammanfattningsvis vill vi framhålla hur viktigt det är för den framtida utvecklingen av sysselsättningen i berörda regioner att den mellansvenska gruvindustrin kan bibehållas, att metallurgin i utnyttjas och utvecklas och att det satsas på utveckling av ny verksamhet för att skapa nya arbetstillfällen. Med stöd av ovanstående motivering hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av en utveckling av metallurgin inom och om strukturförändringarnas verkningar för sysselsättningen samt av det därmed förknippade behovet av regionalpolitiska åtgärder. () ()