mot · G1021752 · 1978-02-15 00:00:00 — 1977/78 1752-1753 av m. fl. med anledning av fullmäktiges i förvaltningsberättelse för (redog. 1977/78:8) Av förvaltningsberättelsen framgår att den statliga upplåningen utomlands under detta år uppgått till nästan . Denna statliga utlandsupplåning representerar en mycket radikal kursomläggning i den ekonomiska politiken. skedde den statliga upplåningen praktiskt taget helt på den inhemska marknaden. I den mån utländska lån togs upp rörde det sig om mycket små belopp, vilka varit uteslutande knutna till enskilda investeringsprojekt inom den statliga affärs verkssektorn. Vi socialdemokrater har tidigare i olika sammanhang varnat för konsekvenserna av en omfattande statlig upplåning i utlandet. Den kommer att leda till att den ekonomiska politiken alltmera får föras på de villkor som anges av långivarna och alltså innebära en successivt mindre nationell självständighet vid utformningen av politiken. Den kommer också att medföra en successivt försämrad kreditvärdighet med försämrade lånevillkor som följd. Det är bl. a. dessa omständigheter som motiverat att socialdemokraterna krävt en annorlunda inriktning av den ekonomiska politiken, som - om man på ett tidigt stadium slagit in på denna väg - skulle lett till att man inte i någon nämnvärd utsträckning behövt anlita de internationella lånemarknaderna för att finansiera det statliga budgetunderskottet. Att upplåningen blivit så kraftig är alltså i huvudsak en konsekvens av den borgerliga regeringens oförmåga att vända den alltmera nedåtgående utvecklingen i vår ekonomi. Perspektiven , såsom de tecknats i finansplanen, låter inte antyda att någon väsentlig förändring i dessa avseenden skulle äga rum , utan man räknar med att en betydande del av det statliga budgetunderskottet kommer att motsvaras av en statlig utlandsupplåning. Beroendet av de internationella långivarna kommer alltså vid en sådan utveckling att växa ytterligare under detta kommande år. Vad som inger den största oron är att denna allmänt sett svaga ekonomiska utveckling och detta betydande upplåningsbehov inträffar med att investeringarna i vår ekonomi fortsätter att vika. minskade industriinvesteringarna i volym med ca 15 96, och de beräknas fortsätta att minska lika mycket även . Även de statliga investeringarna uppvisar en i det närmaste stagnerande utveckling. Den av den borgerliga regeringen förutsedda internationella upplåningen kommer således att i huvudsak användas för att 1 1977/78. täcka löpande konsumtionsutgifter. I vår motion 1977/78:654 förordas att den ekonomiska politiken läggs om, så att vi kraftigt ökar kapitalbildningen främst på industriinvesteringarnas och på bostadsbyggandets områden. Härigenom uppnår man det dubbla syftet att dels öka kapacitetsutnyttjandet och sysselsättningen i vår ekonomi, dels också långsiktigt förstärka vår produktionskapacitet och konkurrenskraft. Förden skull föreslås bl. a. en kraftig förstärkning av såväl de egentliga statliga investeringarna som investeringarna inom samt även inrättandet av en särskild strukturfond för framtidsinriktade näringslivsinvesteringar. Med en sådan, annorlunda inriktning av den ekonomiska politiken kan vi vara beredda att övergångsvis acceptera en viss begränsad statlig upplåning i utlandet. Denna bör då i så fall anknytas till konkreta projekt eller till investeringar som siktar till att långsiktigt förstärka den svenska ekonomins konkurrenskraft och minska underskottet i vår utrikeshandel. Vi har väl grundad anledning räkna med att långivarna ser på en utlandsupplåning på ett mera positivt sätt om den ingår som ett led i rekonstruktionen av ett lands ekonomi än om den endast används för att finansiera löpande konsumtionsutgifter. Vi vill i detta sammanhang även rikta uppmärksamheten på behovet av att den borgerliga regeringens handlingsförlamning på energiområdet bringas att upphöra. Den fullständiga förvirring som f. n. rådet på detta för vår industriella framtid så viktiga område väcker nu en allt större internationell uppmärksamhet och kommer sannolikt - om den tillåts fortsätta - att leda till en allt större tvekan hos de långivande institutionerna inför vårt lands ekonomiska framtid. Med hänvisning till vad som anförts i motionen föreslår vi att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad som anförts i motionen. () () () () () () HANS () () () () () () () () () ()