mot · G1021269 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1269 av m. fl. om åtgärder för att öka sysselsättningen inom skogsbruket Skogen utgör en del av våra stora nationella tillgångar. Den täcker mer än halva landets yta. Skogen och skogsprodukterna svarar för nästan en fjärdedel av landets exportinkomster. Vi måste räkna med att det kommer att finnas betydande behov av skogsprodukter både i och i vår omvärld. har skogsägarna i vårt land en möjlighet att via ett skogskonto "utjämna inkomster och skatter för sina avverkningar. I dagens läge, med en vikande sysselsättning, borde man kanske överväga en annan lösning. Kan samhället stimulera skogsägarna till utgifter, till sysselsättningsskapande åtgärder? T. ex skogsvårdsåtgärder som röjning, förgallring, vägbyggande och dikning. Sådan stimulans bör i så fall ske under förutsättning att arbetstillfällen skapas. Skogsindustrins behov av virkesråvara vid fullt kapacitetsutnyttjande beräknas till (m3sk). skogsutredning ansåg att det under vissa förutsättningar skulle vara möjligt att långsiktigt avverka ca 75 miljoner m3sk . Det är naturligt att arbeta för att skapa förutsättningar för en råvarutillgång som motsvarar industrins fulla kapacitetsutnyttjande. Förutsättningarna kan med fördel skapas nu under lågkonjunkturen. Eftersom det är angeläget att uttaget av skog långsiktigt inte överstiger tillväxten, måste åtgärder till som skapar en ökad tillväxt. Från skilda håll har påpekats att en förbättrad skogsvård skulle skapa väsentligt ökade förutsättningar för en bättre avkastning av skogen. På flera håll i landet utnyttjas inte marken tillnärmelsevis så mycket som borde vara möjligt. Därför krävs åtgärder i form av röjning, gallring, plantering, markberedning och även i vissa fall hyggesrensning. Det är angeläget att tras- och restskogar avverkas. På kort sikt skulle dylika arbeten skapaen hel del sysselsättning och detta i när många människor avskedas eller permitteras och där framför allt ungdomsarbetslösheten växer. På många områden skulle dikningsobjekt i försumpade skogsmarker vara till stor nytta för att förbättra skogens tillväxtmöjligheter. I en del fall borde det till och med gå att skapa marker med hög bonitet av områden som är nära nog impediment. Det borde på allt sätt satsas för att inventera objekt och skapa dikningsföretag på de områden som kan ge skälig avkastning inom rimlig tid. Kalmarker bör snabbt planteras. Tätare plantering ger säkert tillväxtökning totalt . Stamkvistning kan insättas då träden är i brösthöjd. Då kvistas hela rotstocken (ca 5 m). Man får då vid sågtillfället en utomordentligt högkvalitativ sågvara med garanterat kvistfritt virke. I och med att de gamla naturskogarna slutavverkas, blir den verkligt höga kvalitén mer och mer sällsynt och därmed värdefullare. Redan med dagens prisrelationer är stamkvistning en lönsam affär. Sådana åtgärder kan ge sysselsättning åt många hundra personer. De s. k. köpsågverken harju haft svårigheter att erhålla råvara. Mycket tyder f. ö. på att vad som kallas industribehandling av virke skulle ge ett avsevärt ökat utbyte och då inte minst av sågtimmer. En industribehandling av skogen skulle förmodligen medföra lägre kostnader, fler biprodukter, t. ex. flis, högre timmervärde, bättre skogshygien. Fördelen med en bättre skogshygien skulle framför allt uppnås genom att alla grövre toppar försvann från skogen för att i stället tas om hand i flistillverkningen. Detta skulle också vara en förenkling för skogsägarna, då inget grovlek skall fä finnas kvar i skogen. Det borde ligga i samhällets intresse att ge bidrag för att närmare utforska förutsättningarna för industribehandling av skogen och vilka transportekniska förutsättningar som finns för att klara detta. I arbetet för att skapa råvara till massaindustrin på lång sikt bör även undersökas möjligheterna att ta till vara rivningsvirke. Det borde finnas intresse att på allvar undersöka detta, lika väl som att satsa stora pengar på försök med stubbrytning. I många fall borde förutsättningarna att tillvarata rivningsvirke inte vara svårare tekniskt än att rensa stubbar från jord och sten. Dessa försök ger sannolikt råvara men skapar säkert också problem genom väldig markförstöring och ekologiska skador. Skogen är unik på sitt sätt. Det är en reproduktionsbar källa, som kan utnyttjas till mycket av det som människor behöver: hus, inredning, energi, kläder, foder, kemisk industri. Därför är det viktigt att skogsägandet icke får vara passivt utan att det innebär ett stort ansvar. Finns inte det ansvaret måste samhället påminna om det. Det är inte markägarnas ensak, hur skogen sköts. Samhället måste kräva ett beaktande av att markens produktionsförmåga är en resurs, som skall ge arbete i skogen, inom industrin, vid transporter. I slutänden är exportinkomsterna en av stöttepelarna för vår välfärd. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen begär en skyndsam översyn och redovisning av sådana åtgärder att snar sysselsättningsökning kan uppnås i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () () () GOTAB 57444 Slockholm 1978