mot · G1021677 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om fritidsboende och rekreation pågår en häftig utbyggnadsexplosion i den svenska fjällvärlden men också på och andra attraktiva fritidsområden i vårt land. Detta har blivit speciellt märkbart och uppmärksammat inom fjällturismen i , och , där en enorm exploatering och privatisering av fjällvärlden pågår. Attraktiva markområden köps upp och hårdexploateras av privatkapitalet, som gör stora spekulationsvinster, medan naturen utsätts för hård förslitning. Dåligt byggda lyxvillor med vackra fasader och undermålig isolering växer upp i snabb takt. Man kan som exempel nämna i kommun med planer på tusentals stugor eller i , där Polarvagnen skulle åstadkomma ett fritidsparadis. Ett annat exempel är Armerad Betongs planer på en stugby i , , om ca 300 stugor. Fjällvärlden håller på att bli ett naturreservat för de mest gynnade i samhället. Den spekulation som förekommer i fritidshus är enorm, och dessa blir i många fall investeringsobjekt för folk som har gott om pengar. Det innebär i många fall att spekulationsprisema driver lokalbefolkningen från deras bostäder. Det innebär ett långsiktigt slöseri av stora mått med tillgängliga energi- och markresurser. Det blir svårt att omvandla den enskilda privatbebyggelsen, som skall bygga på bilinnehav, till ett samhälleligt fungerande fritidsboende. Risken är att man nu håller på att exploatera stora områden och landskapsdelar till döds. Ett sätt att komma till rätta med detta vore att kraftigt öka möjligheterna till att hyra en fritidsbostad, framför allt genom kommunala fritidsstugor. Kommunerna måste då erhålla medel för att köpa mark och klara kostnaderna för sådan bebyggelse. Det krävs en bättre styrning och planering av turismen i fortsättningen. Man måste satsa på turism för den breda allmänheten och samarbeta bl. a. med fackföreningsrörelsen och kooperationen. Undersökningar som har gjorts om fritidsboendet i har visat att det råder stora missförhållanden när det gäller fördelningen av möjligheterna till fritidsboende och andra typer av rekreation. Det råder en markant snedfördelning av fritidsresursema till nackdel för stora delar av det svenska folket. Kommersialismen måste bort från fritidssektorn för att man skall kunna ändra på detta. Privatkapitalet måste bort och samhället bli huvudägare till all fritidsmark och till semesteranläggningar. Anser man att fritiden och turismen lika väl som arbetslivet och sjukvården skall ordnas demokratiskt och rättvist skall man fortsätta på den väg som några kommuner försöker slå in på och stöda en sådan inriktning. Nämligen att bygga upp ett rekreationsliv som är öppet för alla och där ingen hindras vare sig av ekonomiska, sociala eller fysiska skäl att få den nödvändiga rekreationen i samband med semester eller ledighet. De svagaste grupperna i samhället gynnas genom subventioner osv. Rekreationspolitiken måste göras till en medveten, meningsfull social verksamhet. Den måste ses som ett led i hälso- och friskvården. Vi anser att turismen skall vara ett led i hälso- och friskvården för hela folket. Fritidsanläggningar får inte vara förbehållna de ekonomiskt starka i samhället. Turistsatsningar får inte försämra lokalbefolkningens utkomst. Semesteranläggningar bör ägas av fackföreningar, kooperationen, lokala intresseföreningar och kommunerna. Vi måste slå vakt om naturresurserna och miljön i hela folkets intresse. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om skyndsamt förslag för att bekämpa kommersialismen inom anläggandet av fritidshus och andra fritidsanläggningar samt för att genom samhälleliga satsningar säkra jämlika förhållanden när det gäller fritidsboende och rekreation. (vpk) (vpk)