mot · G202121 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 Regeringen föreslår i propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget under nionde huvudtiteln . Extra resurser för utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan att på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten anvisar ett reservationsanslag av . Motsvarande belopp på tilläggsbudget I /78 var drygt 12 milj. kr. (UbU 1977/ 78:11). 1 vår motion 1977/78:737 pekade vi på de olägenheter som är förknippade med ett fritt utbildningsområde. framhöll vi att ju större andel av de totala resurserna som måste tas i anspråk för att uppfylla beslut om det fria området, desto mindre blir möjligheterna att tillgodose andra behov inom högskolan och desto mindre blir också den handlingsfrihet för de lokala högskolemyndigheterna som är en huvudpunkt i högskolereformen. Vi framhöll också att det beslutade systemet medför praktiska svårigheter för högskoleenheterna. Med anledning av vår motion uttalade utbildningsutskottet (UbU 1977/ 78:22) att de praktiska svårigheterna i varje fall delvis är av övergående natur och att det fria området i huvudsak fungerat i enlighet med intentionerna beslut. Därmed avstyrktes vår motion. I universitets- och högskoleämbetets (UHÄ) anslagsframställning för /80 framhålls att tillkomsten av det fria området har medfört att den ekonomiska planeringen och redovisningen blivit väsentligt mer komplicerad för berörda högskoleenheter. Den ekonomiska planeringen även inom andra delar av högskoleutbildningen än dem som tillhör det fria området har försvårats. Enligt UHÄ omöjliggörs också ett klart samband mellan inkomster och utgifter för varje sektor. UHÄ pekar på att högskoleenheterna inte har fått full kostnadskompensation för tillströmningen av studerande inom det fria området. Detta medför även risker för att kvaliteten i utbildningen inom det fria området urholkas. För att undvika en sådan utveckling har högskolestyrelserna tvingats att utnyttja resurser som varit avsedda för utbildningar som inte ingår i det fria området. UHÄ framhåller att sådana åtgärder får klart negativa konsekvenser. Flera regionstyrelser har på grundval av sina och högskoleenheternas erfarenheter framfört likartade synpunkter. Så t. ex. förutsätter i att "intentionerna med fritt tillträde till en stor del av högskolans utbildningar inte har varit att en eventuell expansion av detta fria område skall ske genom att omfattningen av spärrade utbildningar, som i många fall betraktas som mycket angelägna, minskas. i menar att "genom systemet med ett fritt tillträde försvåras sålunda i hög grad möjligheterna att förverkliga flera av högskolans grundläggande mål. En omfördelning av resurser från befolkningssvaga till befolkningstäta områden blir enligt denna styrelse också följden av det nuvarande systemet. i framhåller att den situation som universiteten försätts i genom att den ytterligare tilldelningen till det fria området inte ger kompensation motsvarande full kostnadstäckning bedömer som en allvarlig realitet. i menar att problemen inte bara är av planmässig eller beräkningsmässig natur och att arbetet har också visat att det tillämpade systemet kan medföra risk för oönskade effekter, bl. a. genom en fortlöpande urholkning av anslagen till det fria området. I samband med införandet av det fria utbildningsområdet pekade bl. a. löntagarorganisationerna på de negativa konsekvenser som detta skulle få. I en skrivelse till utbildningsutskottet framhåller nu /SR att det inte kan vara förenligt med en ansvarskännande politik att tillåta vissa utbildningar få expandera långt utanför gränserna för arbetsmarknadens behov. /SR stryker också under att Kraven på antagningsbegränsning skärps , helt naturligt, när resurser för att meddela undervisning inom det fria området inte ställs till högskolornas förfogande i erforderlig utsträckning. Ett flertal ansvariga högskolemyndigheter liksom en av de närmast berörda löntagarorganisationerna har sålunda i officiella skrivelser redovisat en annan uppfattning om konsekvenserna av införandet av det fria området än den utskottet senast gav uttryck för. Vi instämmer för vår del ide synpunkter som framförts rörande de negativa konsekvenserna av det fria området. Det är enligt vår uppfattning inte möjligt att i längden acceptera att resurserna per studerande och därmed utbildningens kvalitet minskar inom det fria området. Genom den framtvingade överföringen av resurser från andra delar av den högre utbildningen till det fria området finns det en betydande risk för samma kvalitetsförsämring också inom de delar som inte ingår i det fria området. På urholkas därmed den högre utbildningens kvalitet inom flera för samhället viktiga sektorer. Med hänsyn till högskoleutbildningens betydelse för vår framtida välfärd är en sådan utveckling självfallet djupt oroande. Föreliggande proposition behandlar endast frågan om tilläggsanslag som en konsekvens av tidigare beslut. Vi har ingen erinran mot att nu anvisar drygt 6 milj. kr. Vi vill dock peka på att högskoleenheterna begärt ca 22 milj. kr., regionstyrelserna ca 21 milj. kr. och UHÄcal7 milj. kr. Beloppen avser endast lärarlöner och täcker inte de ökade drift- och förvaltningskostnader som studerandetillströmningen förorsakat. I förhållande till begärda tilläggsanslag har regeringen gjort betydande nedskär Vilket underlag regeringen haft för dessa framgår inte av propositionen. Det är dock av högskolemyndigheternas framställningar att döma uppenbart att det föreslagna tilläggsanslaget inte täcker behovet av ytterligare medel. Därigenom har benämningen fritt utbildningsområde blivit illusorisk. konstaterar vi att det av regeringen föreslagna tilläggsanslaget kommer att leda till en klar kvalitetsförsämring av den högre utbildningen. Högskolestyrelserna tvingas att ta i anspråk medel som avsatts för spärrad utbildning. 1 syfte att åstadkomma den övergripande planering av hela den grundläggande högskoleutbildningen som var avsikten riksdagsbeslut bör enligt vår mening det fria området avskaffas. Vårt ställningstagande motiveras av att betydande administrativa och ekonomiska svårigheter är förknippade med systemet med det fria området. Enligt vår mening är dessa inte av övergående natur. De har förstärkts bl. a. genom anslagstilldelningen, vilket vi pekat på i det föregående. För högskolan bör anvisas medel i huvudsak endast i samband med den årliga budgetpropositionen. Detta kräver förändringar i den nuvarande planeringen av högskoleutbildningen. Regeringen bör återkomma med förslag till härom. Det kan dock finnas skäl för att få till stånd en viss flexibilitet utöver vad som följer av de av fastställda planeringsramarna avseende dimensioneringen av olika utbildningsvägar. Det kan således finnas behov av att i begränsad utsträckning utöka antalet utbildningsplatser med hänsyn till bl. a. sådan efterfrågan från arbetsmarknaden och sådana lokala förutsättningar för viss utbildning som inte kunnat beaktas i det reguljära planeringsoch budgetarbetet. Regionstyrelserna bör fr. o. m. /80 enligt vår mening få möjlighet härtill, vilket överensstämmer med den decentraliseringstanke som i övrigt kännetecknar högskolereformen. För högskoleregionerna bör för detta ändamål för /80 anvisas medel för totalt ca 1 000 årsstudieplatser motsvarande en beräknad kostnad av ca 6 milj. kr. Regeringen bör återkomma till med förslag om medel fördetta ändamål med fördelning på regioner i sådan tid att rimliga planeringsförutsättningar kommer att gälla för högskolan i dess helhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningsområdet med fritt tillträde i högskolan och om särskilda medel till regionstyrelsernas disposition. () () () () () () () ()