ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021116 · 1978-01-25 00:00:00 — om ökade medel ur kyrkofonden för avlönande av präster m. fl. 1,1-1,3 miljoner svenskar beräknas resa med charterresor till utlandet. Det är också troligt att detta antal kommer att öka bl. a. på grund av införandet av den femte semesterveckan. De vanligaste semestermålen är fortfarande . Resebyråfolk har konstaterat ett intresse och även en uttalad önskan hos många om att få kontakt med på våra turistorter. Det visar sig också genom ett stort deltagarantal i gudstjänsterna men dessutom i ett ökat behov av sociala, rådgivande och själavårdande insatser. Likaså har sjukbesöken, som utförts av de olika kyrkliga befattningshavarna, varit mycket betydelsefulla. Enbart i gjordes 1 130 sådana sjukbesök . Även efterfrågan på kyrkliga förrättningar- främst jordfästningar- har växt i takt med det ökande resandet. De turistorter där gör en synnerligen värdefull insats är - förutom där sjömanskyrkorna finns - , , , , , och . Förutom att verksamheten på dessa orter borde förstärkas är det dessutom angeläget att någon kyrklig/diakonal verksamhet också kommer till stånd på en del andra större turistorter som t. ex. , och . För att ytterligare belysa omfattningen av turistkyrkans arbete kan nämnas att på har hållits 80 gudstjänster med över 9 000 deltagare samt dessutom trivselkvällar och Öppet hus med ungefär lika många besökare. En grupp människor som man också måste känna ett speciellt ansvar för i det här sammanhanget är den relativt stora och växande grupp svenska pensionärer som är mer eller mindre fast boende på flera av dessa olika turistorter. För verksamheten på ovan nämnda turistorter utgår lönebidrag från kyrkofonden endast i ett par fall till prästlöner, nämligen där vederbörande också är sjömanspräst. På de andra orterna tjänstgör i allmänhet pensionerade präster och då utan lön. De erhåller däremot fri bostad och något mindre traktamente. Övriga kostnader för annan personal och de olika aktiviteterna bestrides av en rikskollekt och andra gåvomedel. Funnes ytterligare finansieringsmöjligheter skulle "turistkyrkan kunna utöka sin kyrkliga, sociala och kurativa verksamhet, vilket skulle vara till stor nytta för de svenska turister som inte sällan behöver både råd och hjälp. Kyrkomötet har också i en hemställan till regeringen förutsatt att finansieringsfrågan kommer att visas stor uppmärksamhet, då en välbehövlig utökad verksamhet knappast kan drivas med enbart gåvor och kollekter. Möjligheten för "turistkyrkan att få ett större bidrag än det nuvarande ur kyrkofonden borde därför med det snaraste undersökas. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om att ökade medel skall få utgå ur kyrkofonden för avlönande av präster och annan personal verksamma inom turistkyrkans arbete bland svenska turister på utländska turistorter.
mot · G1021117 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1117 av om bevarandet av militärmusikens notmaterial Formerna försvensk militärmusiks utövande förändrades på ett genomgripande sätt. Då övertog regionmusiken de flesta av de forna regementsmusikkårernas uppgifter. Regementsmusikkårernas musikalier, 150 000 å 200 000 verk fördelade på omkring 30 kårer, korn att förvaltas av regionmusiken. Då emellertid inga bestämmelser utfärdats beträffande detta omfattande notmaterial, har det behandlats godtyckligt och drabbats av skiftande öden. En del musikalier har helt enkelt försvunnit då man på vissa håll betraktat dem som förbrukningsmaterial och ej sorn arkivalier. Vissa har lämnats ut som lån utan att sedvanliga biblioteksrutiner tillämpats med påföljd att utlånade verk inte kunnat återkrävas. Genom krigsarkivets försorg har dock fr. o. m. det notmaterial som tillhört eller använts inom svensk militärmusik blivit klassificerat som arkivalier, vilket innebär att det är leveranspliktigt till krigsarkivet. Trots vidtagna åtgärder fortsätter dock det svenska försvarets gamla notbestånd att decimeras, Det är därför utomordentligt viktigt att sådana åtgärder vidtages att detta notbestånd behålles intakt och bevaras till eftervärlden. Det är också angeläget att materialet sakkunnigt katalogiseras och bekantgöres. Med hänvisning till det ovan anförda hemställes att beslutar att hos regeringen anhålla att åtgärder vidtages i syfte att bevara, katalogisera och bekantgöra det ovannämnda värdefulla militärmusikaliska notmaterialet.
mot · G1021118 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om vården av offentligt ägd konst Såväl staten som landsting och kommuner köper numera in konst för rätt avsevärda summor för att pryda miljön i offentliga lokaler. I många fall vore det önskvärt med en bättre samverkan mellan planerare, arkitekter och konstnärer för att de inköpta konstverken skall komma till sin rätt. Men när ett konstverk har placerats i en omgivning, mer eller mindre lämplig, är därmed inte allt väl beställt. Genom ombyggnad kan den omgivande miljön förändras, så att konstverket inte passar. Det händer också att konstverk byggs in, målas över eller packas ner. Åverkan är också mycket vanlig. Vård och underhåll av konstverk i myndigheters ägo är mycket bristfällig. I en skrift, Vården av konstverk i publik miljö av , redovisas en inventering efter enkäter hos olika myndigheter. Där redovisas ett stort antal exempel på hur konstverk förändrats eller skadats, ofta utan att upphovsmannen fått vetskap om detta. Vård och tillsyn tycks i många fall vara obefintliga. tycks inte ha råd med vare sig katalogisering av ägda verk eller tillsyn av dem. När det gäller kommunerna finns ansvar och tillsyn av den offentliga konsten preciserat i ca en tredjedel av de undersökta kommunerna. tycks ha uppmärksammat frågan, och vissa riktlinjer kanske kan förväntas. Även enskilda landsting har börjat ta itu med dessa problem. Här finns många frågor som kräver närmare övervägande. Vilken rätt till inflytande har konstnären till ett verk som han har avhänt sig? Skall han underrättas vid omplacering eller skadegörelse? Vilket ansvar har myndigheter för den konst som de inköpt? En bättre kännedom om olika sorters material måste finnas såväl hos konstnärer som beställare. Risken för frostskador är stor hos vissa skulpturer som placeras utomhus. Färg från filtpennor går direkt in i marmor och kan inte tvättas bort. Textilier bör skyddas från solljus, rök och matos. Med hänvisning till de stora värden som konstverk i offentlig ägo representerar behöver de problem som är förknippade med detta innehav närmare penetreras. Lämpligt organ för en sådan utredning borde vara statens konstråd i samarbete med och . att hos regeringen anhåller om en översyn av vården av konstverk i offentlig ägo samt därmed förknippade problem. () ()
mot · G1021119 · 1978-01-24 00:00:00 — av tredje vice talmannen om statsbidrag till Ekhofs förfalskningsmuseum har på enskilt initiativ byggts upp ett ovanligt museum på , . Museet är ovanligt därför att syftet med det är att visa hur antika föremål kan efterapas (förfalskas) genom nytillverkning. har på samlat en mängd föremål såsom mynt, vapen, silver-, tenn-, koppar- och mässingsföremål, möbler m. m. De flesta tillverkade men med syftet att föreställa antika. Intresset för antika föremål har ökat starkt och priserna på antikviteter har därmed också stigit kraftigt. Det är då viktigt att all tänkbar upplysning sprids om vad som är ursprungliga antika föremål och vad som är nytill verkade efterapningar. Initiativet från fyller här en stor konsumentupplysande uppgift. Förutom att den unika samlingen på besetts av ett stort antal besökande har också föremål lånats av olika museer som anordnat utställningar där man visat äkta antikviteter jämsides med förfalskningarna från Ekhofs museum, just i konsumentupplysande syfte. Dessa utställningar har rönt ett mycket stort intresse från allmänhetens sida. Som exempel kan nämnas att en sådan utställning i samlade 16000 besökande, vilket torde vara mycket ovanligt för en sådan typ av utställning. Även vandringsutställningar har varit anordnade med mycket gott resultat. Detta verifierar det stora intresse som finns hos allmänheten för gamla föremål. Min erfarenhet är också att personer som tänker köpa antikviteter, på auktion eller annat sätt, vill ha så stor kunskap som möjligt för att kunna avgöra om det med säkerhet är äkta gamla föremål de koper. Detta tycker jag är mycket värdefullt och bör på allt sätt stimuleras. Om allmänheten har god kunskap om gamla föremål minskar också möjligheterna till oärliga försäljningar där nytillverkade föremål försäljs under sken av att vara antika. Ytterligare ett skäl finns att ta vara på och stimulera allmänhetens - och inte minst unga människors - intresse för gamla föremål. Det är den uppgift dessa föremål har genom att de knyter ihop generationerna. Enligt min mening har Ekhofs museum en stor uppgift att fylla. Då samlingarna får beses av allmänheten utan något krav om inträde eller ersättning anser jag att anslag borde utgå till verksamheten. 1 1977/78. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att Ekhofs förfalskningsmuseum i skall komma i åtnjutande av statligt bidrag.
mot · G1021120 · 1978-01-24 00:00:00 — om vägskyltningen till kulturhistoriska sevärdheter Skyltning av kulturhistoriska sevärdheter av riksintresse utförs av . Underlag till texterna utarbetas av landsantikvarierna på beställning av länsmuseer, hembygdsföreningar, kommuner och företag. Länsmuseerna och beställaren arbetar sedan som regel fram textinnehållet. Skyltarna är oftast mycket instruktiva och ger en god beskrivning av fornminnet. F. n. håller denna skyltverksamhet på att ses över. Genom och Svenska turistföreningens försorg sätts utefter våra svenska vägar upp märken som vill göra resenären uppmärksam på att ett kulturminne finns i trakten. På dessa märken förekommer ytterst sällan någon upplysning om vad för slags minnesmärke det gäller. Det kan röra sig om snart sagt allt från t. ex. domarring eller stendös till borgruin eller slott. Det skulle vara värdefullt om någon upplysning gavs i anslutning till skylten, gärna en kortare version av beskrivningen vid fornminnet. Därför vore det lämpligt om tillsammans med och tog fram vägmärken som bättre svarade mot behoven. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hemställer att regeringen ger i uppdrag att se över vägskyltningen till kulturhistoriska sevärdheter. /ENKEL (fp)
mot · G1021121 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om fraktstöd för film I budgetpropositionen föreslås försöksverksamhet med införande av fraktstöd för film. Förslaget är att hälsa med tillfredsställelse, eftersom detta kommer att underlätta möjligheterna för biografer på mindre orter som har ett lågt besökarantal att kunna visa film oftare och visa film med högre kvalitet. Fraktkostnaden för film är ekonomiskt besvärande för många biografer, och detta har inneburit begränsade möjligheter att visa film i den utsträckning som varit önskvärt. Utbildningsministern har i propositionen angivit huvuddragen i den planerade försöksverksamheten med fraktstöd. Däri sägs bl. a. att ett riktmärke bör vara att den bästa tredjedelen av de filmer som har haft premiär på svenska biografer skall kunna erhålla stöd liksom även att ett begränsat antal äldre filmer bör kunna väljas ut för stöd. Enligt vår uppfattning är dessa huvudlinjer för verksamheten alldeles för begränsade. Detta kommer med stor säkerhet att leda till att de mindre biograferna ute på landsbygden i ringa del får del av fraktstödet, eftersom de inte har samma möjlighet att kunna erhålla de nya filmerna under premiäråret. I mycket stor utsträckning förbehålls dessa filmer större orter. Därför bör ett större antal äldre filmer än vad som förutsätts i propositionen få del av fraktstödet. En uppmjukning av den angivna bestämmelsen när det gäller äldre film är nödvändig för att de mindre biograferna ute i landet skall ha möjlighet att få sin berättigade del av fraktstödet. Detta kommer säkerligen att ge också mindre biografer möjlighet att överleva. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att de framförda synpunkterna i motionen beaktas när utformningen av försöksverksamheten med fraktstöd för film fastställs. () ()
mot · G1021123 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om statsbidraget till de regionala museerna beslutade om en reform för de regionala museerna, vilken innebar ett nytt statsbidragssystem uppbyggt i likhet med statsbidragssystemen för regional teater- och musikverksamhet men med uppbyggnad under /78 med 2/3 av det totalt åsyftade stödet. uttalade därvid liksom önskvärdheten av en fortsatt etappvis uppbyggnad. En sådan etappvis uppbyggnad måste fortsätta för att ge de regionala museerna tillräckliga basresurser. I budgetpropositionen har departementschefen inte föreslagit en fortsatt utbyggnad av stödet till länsmuseerna. Mot bakgrund av den samhällsekonomiska situationen kan inte ökning av statsbidraget nu genomföras. Vi begär dock att principen om likartat stöd som övriga kulturinstitutioner på regional nivå skall slås fast. Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar ge regeringen till känna att principbeslutet som tagit vad beträffar statsbidraget till de regionala museerna skall stå fast. () ()
mot · G1021125 · 1978-01-25 00:00:00 — av Per om en ny orkesterkatalog I propositionen 1977/78:100 bil. 12angesunderB 17Musikaliska akademin att under anslagsposten expenser har begärts engångsanvisning bl. a. för utgivning av en ny orkesterkatalog för ett belopp av . Posten har helt strukits av föredraganden. Akademins katalog tillkom och är utgången. Efter hand har den kompletterats med stencilerade supplement där det senaste är . Flertalet supplement är nu ej heller möjliga att erhålla. En ny katalog är nödvändig. Motiven för detta är många, men tyngst torde väga att det anskaffade notmaterialet finns inom som obekant resurs för musikinstitutioner och orkestrar i förening med att det således inte utan svårigheter är möjligt att få en överblick över katalogiserat material. Anslaget till bör därför räknas upp med . i syfte att säkerställa utgivningen av en ny orkesterkatalog. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att till för /79 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att ger regeringen till känna nödvändigheten av att en orkesterkatalog ges ut av .
mot · G1021127 · 1978-01-24 00:00:00 — av och om anläggningsstöd till vandrarhem Från anslaget Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. utgår bidrag till vissa anläggningar för idrott och friluftsliv. Bidragen skall vara av betydelse för anläggningarnas tillkomst samt medverka till en lokalisering av anläggningar till de regioner där behovet är störst. Varje beslut om bidrag grundas på sökandens investerings- och driftkalkyl, där i förekommande fall även intäktssidan skall vara belyst. Av någon för oss oförklarlig anledning är möjligheterna för bidrag till anläggningsformen vandrarhem mycket restriktiv. I kungörelsen står det att bidrag till vandrarhem utgår endast undantagsvis. Något sådant bidrag har för övrigt inte utgått. För att det rörliga friluftslivet skall kunna ge en fullödig utdelning fordras olika former av anläggningar. Det kan vara campingplatser, friluftsbad, semesterbyar osv. Att i detta hänseende vandrarhemmet har en viktig funktion bör stå utom allt tvivel. Vandrarhemmet är för det mesta en billig form för att erhålla logi och rastplats för de människor som vill uppleva de svenska bygderna. Kostnaderna för att uppföra ett vandrarhem är förhållandevis låga. Man kan också med rätta påstå att driften av ett vandrarhem är mycket energisnål. Många byggnader ute på landsbygden har kunnat och kan med enkla restaureringsarbeten bli funktionsdugliga vandrarhem. Vi behöver helt naturligt flera former av friluftsanläggningar för att tillfredsställa krav och önskemål på det här området. Men att det finns ett stort behov av fortsatt uppförande av vandrarhem är ju fullt klart. Det finns alltid en grupp människor som t. ex. inte finner "lyxén på övernattningsstället som det väsentliga utan vill för en måttlig avgift erhålla den fullt tillfredsställande rumsservice som vandrarhemmet ger. Boendeformen vandrarhem är också mycket familjevänlig. Att därför denna verksamhet i stort sett är fråntagen anläggningsstöd finner vi vara anmärkningsvärt. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att bidragsmöjligheterna för anläggningsstöd till vandrarhem skall bli likvärdiga dem som gäller för nu bidragsberättigade frilufts- och idrottsanläggningar. () ()
mot · G1021129 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1129 av om begränsning av våldsinslagen i TV Det finns i samhället en stark oro för det tilltagande våldsutbudet i TV och på film. Inte minstäroron påtaglig för det s. k. underhållningsvåldet i TV som når ut till stora grupper av våra barn. i har gjort en mycket omfattande undersökning, som ännu inte är helt slutförd. Han har studerat ett slumpmässigt urval av 1 565 pojkar i åldern i samt ett stort antal program i brittisk television med olika våldsinslag. Studien har lett till ett helt entydigt resultat, nämligen att de mest våldsamma pojkarna också tittade mer på TV än de andra. I undersökningen prövades bl. a. följande hypotes: TV-tittande på program med våldsinslag leder till att pojkar i ökad utsträckning deltar i grövre våldsbrott. kan inte vetenskapligt bevisa detta, men han konstaterar att hans undersökning har gett starka belägg för att den hypotesen är riktig. Han säger också att mycket tittande på våldsscener innebär att de normer och regler som hindrar en pojke att vara våldsam långsamt bryts ner. Det finns starka skäl för samhället att motarbeta våldsutbudet. Biskopsmötet har tagit ett gott initiativ och vill samla svenska folket i en bred aktion mot det ökande våldsutbudet och de sadistiskt-destruktiva inslagen i film och TV. Aktionen bör syfta till positiva och förebyggande åtgärder. Utbildningsministern har i uttalat att han avser att redovisa sin syn på våldsinslagen i TV i samband med radiopropositionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att i samband med tecknandet av nytt avtal mellan staten och frågan om begränsning av våldsinslag i TV beaktas.
mot · G1021130 · 1978-01-25 00:00:00 — om åtgärder för att tillgodose de synsvagas behov av litteratur Utgivning av böcker med särskilt stor stil är en möjlighet för synskadade att II ta del av litteratur. Försök har gjorts med utgivning av dels böcker med fotografisk förstoring av texten (ett 60-tal), dels lättlästa böcker med stor stil: LL-böcker. anser att det är viktigt att olika gruppers behov av stor stil närmare klarläggs. I propositionen 1976/77:87 om insatser för handikappades kulturella verksamhet förutsätts att kommer att redovisa erfarenheterna från storstilsutgivningen. konstaterar också att folkbiblioteken genom sin mångskiftande verksamhet och sin stora spridning är den kulturinstitution vars verksamhet når flest medborgare. Det är därför utomordentligt viktigt att biblioteken får möjlighet att utvidga sin sortering av böcker med stor stil. Samhället måste också inse sitt ansvar när det gäller att tillgodose de synsvagas behov och på allt sätt medverka till att böcker med stor stil finns tillgängliga på olika institutioner, såsom sjukhus, ålderdomshem m. m. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att tillgodose synsvagas behov av böcker med stor stil.
mot · G1021131 · 1978-01-24 00:00:00 — 1977/78 1131-1138 om alkoholfri dryck vid nattvardsgång har önskemål framförts från olika håll, främst från , att skulle utdela alkoholfritt vin i nattvarden i stället för det alkoholstarka vin som används. Från kyrkligt håll har man emellertid icke velat lyssna på dessa önskemål. Till yttermera visso har ett beslut av ett kyrkoråd att använda alkoholfritt vin överklagats av en präst och beslutet förklarats olagligt av regeringsrätten. Det torde vara en bristande insikt om alkoholens verkningar som ligger bakom den uteblivna förändringen. För ungdomar, som avgett nykterhetslöfte, kan den första nattvardsgången skapa problem. Hur kan kyrkan ta på sitt ansvar att medverka till ungdomars löftesbrott och andra konsekvenser som nattvardsvinet kan åstadkomma? För en tidigare alkoholist kan nattvardsvinet få förödande effekter. Just har en känd författare och berättat hur två mellanöl - uppehåll - på nytt förde in henne i alkoholismen. Det föreligger således uppenbara risker för f. d. alkoholister och andra som försöker komma till rätta med sitt alkoholmissbruk att gå till nattvarden. Initiativ i denna fråga kan utgå från både kyrkomötet och . Då det är viktigt att en ändring kommer till stånd och då kyrkan inte insett sitt ansvar är det angeläget att säger sin mening i denna fråga. Alkoholfri druvsaft bör kunna användas som alternativ vid nattvardsgång efter beslut av kyrkoråden. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar som sin mening vikten av att använda alkoholfri druvsaft som alternativ vid nattvardsgång.
mot · G1021133 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. Djurparken ägs av fritidsområde och har speciella driftbolag för djurparken och delfinariet. Några privatekonomiska intressen finns inte i djurparken. är en riksangelägenhet. Djurparkens olika anläggningar har mellan 1 och 1,5 miljoner besökare. Djurparken besöks av människor från hela , och den har också en internationell publik. En rad samhällsinstitutioner utnyttjar de resurser som finns i djurparken, t. ex. . TRU har spelat in TV-program i djurparken utan att ersättning utgått till huvudmannen. planerar lantbruksstyrelsen att förlägga ett utbildningsprogram till djurparken, ett projekt som sker i samarbete med djurparken. finns en djurskötarutbildning på gymnasienivå förlagd till . De samhälleliga bidrag djurparken erhåller för denna verksamhet täcker inte kostnaderna för detta. Samhällsinstitutioner utnyttjar alltså djurparks resurser utan att djurparken erhåller rimlig ersättning för sina kostnader i sammanhanget. är en välskött anläggning med högt internationellt anseende. Utländska TV-bolag har gjort inspelningar i djurparken, vilket givit reklam utomlands. Trots relativt höga entréavgifter, som uppenbarligen är betungande för barnfamiljer, har djurparken ekonomiska problem, varför ett statsbidrag är synnerligen nödvändigt för att bibehålla kvaliteten på verksamheten. Med stöd av vad i motionen framförts föreslås att hos regeringen begär en utredning om statsbidrag till . () ()
mot · G1021134 · 1978-01-25 00:00:00 — om bidrag till underhåll och vård av byggnadsminnen I samband med kulturminnesvårdens omorganisation överfördes beslut enligt byggnadsminneslagen till länsstyrelserna från . Några bidragsmedel tilldelades emellertid inte länsstyrelserna i samband med denna decentralisering av beslutsfunktionen. En ägare till en byggnad, som förklarats som byggnadsminne, får därför, om byggnaden är i behov av bidrag till restaurering, söka detta hos . sker detta via . Detta innebär en ökad byråkratisering med risk för fördröjning av handläggningen. uppgår antalet byggnadsminnen i riket till närmare 400. Mellan länen är antalet byggnadsminnen starkt varierande. När antalet byggnadsminnen kommer att öka på olika håll i landet kommer med all sannolikhet frågan om regionala resurser för underhåll och vård av byggnadsminnen att få ökad aktualitet. För att få en snabb och smidig handläggning av dessa ärenden vill vi föreslå en decentralisering av medelstilldelningen för underhåll och vård av byggnadsminnen. Den prioritering av objekt som erfordras torde den regionala myndigheten vara väl lämpad att genomföra. Med stöd av det anförda får vi hemställa att anhåller att regeringen låter fastställa normer, som ger möjlighet att inom tilldelad medelsram besluta om bidrag till underhåll och vård av byggnadsminnen i enlighet med vad i motionen anförts. () ()