mot · G102599 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om en strukturutredning för skogsindustrin Landets industri har skakats av ekonomiska kriser. vinstrika år har passiviserat industriföretagens ledningar, så att planering på försummats. Lågkonjunkturen har följaktligen slagit hårdare än vad som varit nödvändigt. Sent omsider har regering och riksdag tvingats ingripa för att hjälpa det privata näringslivet och rädda så stor del av sysselsättningen som möjligt. Åtgärderna inom special- och handelsstålbranschen är ett exempel på statlig medverkan i en nödvändig strukturöversyn. Tecken tyder på att motsvarande översyn och omorganisation av skogsindustrin är nödvändig. Pappers- och massaindustrin borde bli föremål för den organisationsöversyn som man vet förr eller senare blir nödvändig. En tidig planering kan ge ökad sysselsättning i stället för tvärtom, dvs. om i planeringen intas också frågan om ytterligare vidareförädling av råvaran. Flera län är ytterst berörda i sysselsättningshänseende, när det gäller pappers- och massaindustrin. Typexemplet i landet är därvidlag , som dessutom har en mycket låg sysselsättningsfrekvens jämfört med landets övriga län. Detta har också utan tvivel givit utslag i senare års svårigheter att behålla befolkningstalen. Även om lokaliseringspolitiken givit ett visst tillskott för att fylla luckor efter nedlagda eller arbetskraftsminskande företag, så är det synnerligen otillfredsställande att länet är ett av endast tre län i landet som minskar sin befolkning. är det enda länet i , som fått lägre befolkningstal . Länet har dessutom högre ungdomsarbetslöshet än genomsnittslänen. Det är följaktligen mycket angeläget att länets basindustrier, som bygger på skogsråvaror, får en struktur som klarar sysselsättningsfrågorna bättre än . i har också i Länsplanering -77 aktualiserat frågan om strukturutredning för näringen efter mönster av specialstålutredningen. Givetvis har en sådan utredning stor betydelse för riket som helhet. Pågående strukturförändringar inom näringslivet i kan få betydande genomslag i eftersom de i hög grad berör branscher som intar en dominerande ställning i länets näringsliv bl. a. järn- och stålverken. Där är det redan nu uppenbart att det kommer att ske stora förändringar framöver. När det gäller trä, massa och papper är de akuta riskerna inte lika uttalade. Marknadssituationen, råvarubrist m. m. kan emellertid aktualisera stora förändringar även här. Strukturfrågor av den ovan angivna typen är svåra att hantera i ett länsprogram eftersom de fordrar avvägningar över hela riket. Det krävs först en strukturpolitik på riksnivå. Först därefter finns det förutsättningar för länen att bedöma de regionala konsekvenserna av den långsiktiga utvecklingen. Sådana långsiktiga strukturresonemang har i stort sett saknats på central nivå. Det är enligt mening angeläget att det för tyngre branscher utvecklas en strukturpolitik med god framförhållning som underlag för den centrala näringspolitiken. Pappers- och massaindustrin torde i det sammanhanget ha speciellt intresse. Skälet till att här tas som typlän är att så många orter i länet är mer eller mindre beroende av pappers- och massaindustrin: GästrikeHammarby, , , , , , , , , etc. 1 landet som helhet arbetar näringen med stora avsättningssvårigheter i hård internationell konkurrens. Strukturella förändringar kräver mycket stora kapitalinsatser, som staten till stor del har anledning engagera sig i. Bristen på skogsråvaror och ökande miljökrav kan också påverka strukturen på ett från regionalpolitisk synpunkt oacceptabelt sätt. Frågan om ytterligare vidareförädling av massan är mycket viktig. I samband med NCB:s övertagande av bekantgjordes att fabriken skulle kompletteras med pappersbruk. Något sådant har ännu inte kommit till stånd men bör vara en viktig del att utreda. Det är mycket möjligt att också annan produktion i vidare led är lämplig för länet. Det bör påminnas om att haft ett par mycket diskuterade fusioner. Det gällde dels och Bergvik-Ala, dels Kopparfors och Papyrus. F. n. cirkulerar rykten om ytterligare fusion-denna gång mellan och Papyrus. En sådan skulle ge landets största skogsföretag men också kunna vara av ondo för vissa orter i . Det finns alltså anledning att staten tar initiativ i strukturrationaliserande riktning, innan enstaka företag svarar för fusioner, som är mer inriktade på ökad vinst än på samhällsomsorg. Statliga insatser skulle också göra det lättare att åstadkomma de satsningar i miljardklass som t. ex. ett pappersbruk innebär. De här anförda faktorerna ger stöd för krav på en strukturutredning som dels ger utgångspunkt för att hålla näringen långsiktigt slagkraftig, dels på ett tidigt stadium ger möjlighet att i strukturbedömningarna väga in riskerna för problem på de orter som är ensidigt beroende av pappers- och massafabriker. Med stöd av det ovan anförda och med som typlän föreslås att beslutar att hos regeringen begära en strukturutredning för skogsindustrin i allmänhet och pappers- och massaindustrin i synnerhet och att därvid övervägs behovet av ytterligare förädling av skogsråvaran, varvid lokalisering av behövlig industri till prövas. () () AXEL () ()