mot · G1021729 · 1978-02-03 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:85 om nytt statsbidrag till m. m. De förändringar av skolans inre arbete (SI A) som beslutade om (prop. 1975/76:39, UbU 1975/76:30) utgick från en helhetssyn på barn och ungdom. Skolans arbetsmiljö måste förbättras på många sätt för att hos alla elever stimulera en positiv personlighetsutveckling och hos alla grundlägga kunskaper och färdigheter. Särskilt måste de svagare elevernas situation uppmärksammas och deras behov av stöd och stimulans bättre tillgodoses. Fritidens stora betydelse för barns och ungdomars utveckling behandlades också, och åtgärder för en mer utvecklande och meningsfull fritid under och i anslutning till skoldagen föreslogs. Åtgärderna utgör en sammanhållen barnoch ungdomspolitisk reform. Den nu aktuella propositionen innehåller detaljerade förslag om ett nytt statsbidragssystem för att möjliggöra en friare resursanvändning genom lokala beslut. Utgångspunkten för förslaget är de principiella grunder som enhälligt ställde sig bakom . Lokal beslutsrätt och möjligheten att använda statsbidraget friare får inte bli ett självändamål utan är ett av flera instrument för att få till stånd förbättringar i skolan. Det är därvid viktigt att o resurserna fördelas på ett effektivare sätt efter behov, o de elever som behöver särskilt stöd kan tilldelas extraresurser, o skolorganistionen kan göras så rörlig att en förnyelse av arbetssätt och arbetsmetoder underlättas, o behovet av baskunskaper och bas färdigheter hos alla elever sätts i förgrunden, o skolan blir mer öppen mot det omgivande samhället genom samverkan med bl. a. arbetslivet, föreningslivet och kulturlivet i undervisningen och under den övriga skoldagen, 0 alla som direkt berörs av skolverksamheten får ett större ansvar för den, tvingas bli medvetna om behov och förutsättningar hos elever och personal samt utanför skolan. Den ökade lokala beslutsrätten bör kunna starta en utvecklingsprocess som 1 sin tur leder till ett kontinuerligt förnyelsearbete av skolans verksamhet. I denna process måste också de kommunalt förtroendevalda delta. Vi kommer i denna motion att föreslå viss omfördelning av resurserna, däremot inte en ökad total ram. Vi vill dock uttala att med de krav och förhoppningar vi ställer på att skolan skall lösa allt fler problem hade det varit 1 1977/78. rimligt att ytterligare öka resurserna till skolan. I nuvarande ekonomiska situation - särskilt med den borgerliga regeringens stora budgetunderskott är detta emellertid inte möjligt. Prioriteringen av olika behov måste därför ägnas stor uppmärksamhet. I propositionen presenterar regeringen förslag till en teknisk anpassning av statsbidraget till skolan i enlighet med SIA-beslut (UbU 1975/76:30). I flera avseenden anser vi att det som anförs i propositionen är ofullständigt eller frångår det tidigre riksdagsbeslutet. Motionen upptar dessa punkter, inte SIA-statsbidraget i sin helhet. Först vill vi framhålla att regeringen kraftigt försvagat trovärdigheten hos SIA-reformen genom att i budgetpropositionen föreslå att bidraget till den allmänna fritidsverksamheten i anslutning till skoldagen (25 milj. kr. 1977/ 78) skall tas bort. Om den borgerliga regeringens förslag går igenom innebär det att den löftesrika verksamhet i föreningsregi som med hjälp av detta bidrag påbörjats innevarande år kommer att upphöra och de barn och ungdomar som aktiverats till en meningsfull och utvecklande fritid i anslutning till skoldagen inte längre får delta i sådan gruppverksamhet om inte resp. kommun tar över kostnaden. Regeringsförslaget vittnar om ett ointresse för att stödja positiva åtgärder i samverkan med föreningslivet för barns fritid. I en partimotion (1977/78:735) har socialdemokraterna motsatt sig den föreslagna indragningen av anslaget till allmän fritidsverksamhet. Också på andra sätt har tilltron till SIA-reformen försvagats genom att regeringen inte handlagt det fortsatta arbetet med reformen med tillräcklig beslutsamhet och kraft. Det gäller avtalsfrågorna om lärarnas arbetstider liksom frågorna om förändrade uppgifter rörande planering och arbetsledning m. m. (studieledares, huvudlärares m. fl. Vi är vidare kritiska mot regeringens uppföljning av SIA-reformen i vad gäller vissa olösta frågor. Genom starkt försenat utredningsarbete har inte förvärvsarbetande föreningsledare som kommer att medverka under skoldagen och i den allmänna fritidsverksamheten kunnat tillförsäkras laglig rätt till tjänstledighet. Några organ för demokratiserade beslutsprocesser i skolan kommer inte att finnas inför det första läsår då skolan skall tillämpa fri resursanvändning. Den promemoria om s. k. skolnämnd (Ds U 1977:20) som remissbehandlas är ofullkomlig i åtskilliga avseenden. Sammantaget inger således regeringens handläggning av SIA-reformens uppföljning betydande oro . Osäkerheten förstärks ytterligare ute i skolorna genom att fortbildningen inför reformen kom i gång senare än beräknat. Vidare får det faktum att kommunernas ekonomiska situation avsevärt förändrats sedan SI A-beslutet konsekvenser för de delar av reformen som innebär utgiftsökningar, t. ex. den samlade skoldagen. Inför dessa svårigheter är det synnerligen viktigt att skolstyrelser, personal och elever utnyttjar möjligheten att fördela förstärkningsresurserna efter de lokala behoven. En av huvudtankarna bakom SlA-reformen är att genom ett decentraliserat beslutsfattande styra resurserna till de områden där man lokalt funnit att de största behoven finns. Om den friare resursanvändningen skall få avsedd verkan krävs därför att denna blir flexibel och att onödiga låsningar undviks i syfte att uppnå en resursfördelning som är baserad på klart identifierade behov. Huvuddelen av förstärkningsresursen är f. n. direkt inriktad på åtgärder för elever med skolsvårigheter genom den s. k. specialundervisningsresursen. En självklar utgångspunkt vid fördelningen av förstärkningsresursen bör vara att tillgodose dessa elevers behov. Inte minst gäller det att garantera att alla elever har tillräckliga baskunskaper och basfärdigheter när de lämnar skolan. Detta innebär att man vid resursfördelningen måste ta hänsyn till att en del elever behöver större insatser från skolan för att uppnå grundläggande kunskaper och färdigheter. Vi vill dock understryka att baskunskaper och basfärdigheter inte enbart utgör en grund för fortsatt arbete i skolan, vilket att döma av propositionen är föredragandens uppfattning. Förutom färdigheter i att läsa, skriva och räkna måste alla elever också ges grundläggande förutsättningar att klara det som kommer att möta dem utanför skolan senare i livet. En sådan beredskap såsom individ och samhällsmedlem - kräver ett annat och utökat samspel mellan skolan och samhället. Detta kan ske bl. a. genom att skolan i sitt dagliga arbete bjuder in och välkomnar företrädare för arbetslivet, föreningslivet och kulturlivet. Dessa företrädare måste känna att de har en naturlig plats i skolans arbete. Resursanvändningen måste därför redan från början planeras så att resurser avsätts för medverkan utifrån lika väl som när det gäller skolans verksamhet ute i samhället, t. ex. genom studiebesök. I detta ligger också ett krav på rörlighet av resurserna under arbetsåret för att möta nya uppkommande behov. De här angivna målen för resursanvändningen måste komma till uttryck i mål och riktlinjer för resursanvändningen samt i de exempel eller modeller för resursanvändningen som regeringen avser att utfärda. Detta bör ges regeringen till känna. Genom s. k. anpassad studiegång kan en högstadieelevs skolgång helt eller delvis förläggas till en arbetsplats utanför skolan. I SIApropositionen (s. 238-239) betonades dock att åtgärden bör användas restriktivt. Eftersom den anpassade studiegången är en faktisk utbildning måste det alltid finnas en handledare på arbetsplatsen. Skolans ansvar för eleven slutar inte i och med att eleven får anpassad studiegång. Kontinuerlig kontakt med och uppföljning av eleven krävs. I de försök med anpassad studiegång som regeringen medgivit 1977/78 har inte frågan om handledare, kontakt och Eftersom detta inte heller nämns i propositionen anser vi att bör uttala att handledare bör utses samt att kostnaderna för dessa liksom för kontakt- och uppföljningsarbetet bör tas ur förstärkningsresursen. Kontakt mellan hem och skola I SI A-propositionen (s. 244-245) framhölls behovet av resurser för kontakt mellan hem och skola. Särskilt borde skolstyrelsen prioritera uppsökande verksamhet bland de föräldrar som skolan inte når på annat sätt. I propositionen har föredraganden inget att anföra om samarbetet hem-skola, vilket vi uppfattar som en stor brist. Vi vill framhålla att den öppnare skola som vi räknar med att SIA-reformen skall innebära måste bygga på en aktiv föräldramedverkan. Enligt vår mening bör därför ge regeringen till känna att skolstyrelsen genom olika åtgärder bör förbättra kontakten mellan hem och skola och förstärka den uppsökande verksamheten. Vi är också kritiska mot att några insatser för att få till stånd ökat elevinflytande och ett elevansvar i klassrumssituationen över huvud taget inte har gjorts av nuvarande regering. Enligt vår mening är det mycket betydelsfullt att skoldemokratin på ett naturligt sätt kommer till uttryck i den vanliga undervisningssituationen genom att eleverna stimuleras att ta ansvar för sitt och kamratgruppens skolarbete. Såsom framhölls i SI A-propositionen (s. 326) bör ett klassråd som en organiserad form för planering och beslut inom klassen inrättas. bör uttala att klassråd skall inrättas /79. Vi anser också att det klart måste framgå att den resurs som skall fördelas av länsskolnämnden skall möjliggöra förstärkningar av skolarbetet i dess helhet, såväl av undervisningen som av övriga verksamheter under skoldagen. Detta framgår inte klart av propositionen. Att så skall ske bör klarläggas av genom ett uttalande. Vi vill i övrigt instämma i att länsskolnämndsresursen bör fördelas efter behov. Det är vidare viktigt att dessa resurser inte låses i en permanent organisation utan används flexibelt, särskilt med hänsyn till vad vi under punkt 6 anför om länsskolnämndernas bistånd i vad gäller utvärdering och utveckling. Den fria resursanvändningen ger möjlighet att lokalt förändra fördelningen av resurser och skolorganisation utifrån lokala behov. Underlaget för beslut i dessa avseenden utgörs av en kontinuerlig utvärdering. Denna bör äga rum som en naturlig del i skolarbetet under medverkan av alla berörda. Synpunkter bör även inhämtas från representanter för verksamhet som finns utanför skolan men som skolan samverkar med, t. ex. andra kommunala nämnder, föreningslivet och arbetslivet. Ytterst ankommer det på skolstyrelsen att utifrån de uppställda målen bedöma verksamheten i skolan och fatta beslut om fördelningen av förstärkningsresursen. Genom utvärderingen av skolarbetet måste flera skaffa sig kunskaper om skolans mål samt de lokala förutsättningarna att uppfylla målen. En sådan medvetenhet är i sig en tillgång för skolan. Men det måste också finnas möjligheter att förändra skolvardagen utifrån vad som framkommer vid utvärderingen. I samarbete med andra kommunala organ bör barn- och ungdomsmiljön i sin helhet belysas och problem åtgärdas. Det gäller för skolstyrelsen att sträva efter en så flexibel organisation och resursanvändning som möjligt. Den lokala utvärderingen måste kunna leda till de förändringar av skolarbetet som utvärderingsresultaten pekar på. Detta möjliggör en utvecklingsprocess med många medansvariga för att förbättra både undervisningen och det övriga skolarbetet i vad gäller arbetsformer, arbetsmiljö, material m. m. En starkt låst skolorganisation och resursfördelning förhindrar däremot denna utveckling. Eftersom uppgifterna att fördela resurserna friare och att utvärdera effekterna av resursfördelningen är nya för kommunerna finns det anledning för centrala och regionala myndigheter att uppmärksamma kommunernas behov av råd och vägledning. För länsskolnämnderna bör gälla att de särskilt bör uppmärksamma behovet av att stimulera lokal utvärdering och utveckling samt arbetet med de övergripande målfrågorna. Detta framhölls också i SIA-propositionen (s. 332). Såsom framhölls i departementspromemorian (Ds U 1977:8, s. 72) om nytt statsbidragssystem har nämnderna expertis till sitt förfogande som gör det möjligt att erbjuda kommunerna tjänster vid uppföljning av resursanvändningen. Nämnderna har också genom sin fortbildningsorganisation förutsättningar att knyta samman resurstilldelning och praktiskt försöks- och utvecklingsarbete i berörda skolor. Några särskilda medel för att förstärka denna del av länsskolnämndemas arbete ställs dock inte till förfogande. Föredraganden hänvisar till att fem länsskolnämnder föreslås få särskilda medel för lokalt utvecklingsarbete. Enligt vår mening är detta mycket välkommet, men naturligtvis finns behov av sådant utvecklingsarbete i alla län. Vi anser därför att i den översyn av pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete som aviseras bör behovet av regionala och lokala utvecklingsresurser uppmärksammas. Vad som ovan anförts om de regionala skolmyndigheternas insatser beträffande utvärdering och utveckling bör av ges regeringen till känna. I SI A-propositionen (s. 294) ställde sig den socialdemokratiska regeringen bakom förslag om att per elev skulle utgå till övriga förstärkningsåtgärder av skolarbetet vid sidan av undervisning. I den nu aktuella propositionen (s. 60) har den borgerliga regeringen minskat detta (dvs. med ca 15 milj. I propositionen ges det ingen förklaring till varför denna minskning föreslås. Bland remissinstanserna har bl. a. LO ansett att medlen för övrig verksamhet bör vara större. Enligt vår mening är det mycket betydelsefullt att skolarbetet nu tillförs resurser för att arbeta med de övergripande målen, särskilt i vad avser utåtriktade kontakter och varierande inslag av utvecklande verksamhet under skoldagen vid sidan av den timplanebundna verksamheten. Undervisningen och övrig verksamhet under skoldagen är avsedda att komplettera och stödja varandra enligt den helhetssyn som SIA-reformen anlägger på barns och ungdomars kunskapsinhämtande och personlighetsutveckling. Även om kommunerna dröjer med att besluta införa den samlade skoldagen - med det kraftigt utökade omsorgsansvar detta innebär - är denna helhetssyn viktig. Det vore helt emot intentionerna med SIA-reformen om verksamheter som t. ex. fritt valt arbete försvann utan att ersättas med liknande verksamhet. Verksamheten under skoldagen måste ges ett innehåll som är meningsfullt och utvecklande för eleven. Kvalitet i innehållet behöver dock inte vara detsamma som de mest kostnadskrävande aktiviteterna, men innehållet får inte uttunnas så att skolans huvudsakliga ekonomiska satsning består i att det finns personal med tillsynsuppgifter. En av utgångspunkterna för den samlade skoldagen är att ge eleverna möjlighet att komma i kontakt med det lokala föreningslivet och att eleverna fritt skall få välja att delta i gruppverksamhet i föreningsregi under skoldagen. För sådan verksamhet måste naturligtvis föreningarna ersättas med hela sin kostnad. Ovan anförda synpunkter framfördes också i SIA-propositionen. Enligt vår mening är det viktigt att detta klart framgår i de mål och riktlinjer för innehållet i den samlade skoldagen som regeringen skall fastställa. Det är därför anmärkningsvärt att regeringen nu endast föreslår per elev för annan verksamhet än undervisning. Vi föreslår att skall anslås för denna verksamhet inom ramen för den totala förstärkningsresursen på per elev. Dessutom bör, såsom regeringen föreslår, per elev tilldelas kommunen, då den inför samlad skoldag. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om a. fördelningen av förstärkningsresursen i vad avser de svagare elevernas behov, baskunskaper och basfärdigheter samt kontakt med samhälle och arbetsliv, b. anpassad studiegång, c. samarbetet mellan skolan och hemmen, d. införande av klassråd, e. länsskolnämndernas fördelning av förstärkningsresursen, f. behov av resurser för utvärdering och utveckling hos den regionala skolmyndigheten, 2. att beslutar att per elev, i stället för av regeringen föreslagna 0,084, skall utgå till annan verksamhet än undervisning av den totala förstärkningsresursen på per elev. () () () () ()