mot · G1021104 · 1978-01-24 00:00:00 — av och om sjukvården i krig har enligt sin instruktion att bl. a. leda, övervaka och samordna den regionala och lokala planläggningen av krigsorganisationen för den allmänt civila hälso- och sjukvården och att därvid bl. a. ansvara för registrering, krigsplacering och försvarsmedicinsk utbildning av medicinalpersonal samt anskaffning av materiel. Vidare åligger det att verkställa utredningar avseende beredskapen för den civila hälso- och sjukvården och hos regeringen göra de framställningar som erfordras. Planeringsbyråerna 4 och 5 inom arbetar under andra förutsättningar än verket i övrigt i den betydelsen att styrande för deras verksamhet är försvarsbesluten och dessas genomförande. Därför är arbetsvolymen hos dessa byråer kraftigt stigande i enlighet med av fattade beslut. Enligt den av statsmakterna fastställda målsättningen för totalförsvaret skall sjukvården i krig anpassas till inriktningen av de samlade försvarsansträngningarna. Även om planeringen i första hand gäller krig som utkämpas med konventionella stridsmedel, dvs. utan att kärnladdningar, kemiska eller biologiska stridsmedel utnyttjas, kommer ändå stora delar i samhället att drabbas av krigets verkningar. Målet för sjukvården i krig är att varje sjuk eller skadad människa utan åtskillnad skall kunna få efter omständigheterna bästa tänkbara vård. Det är ytterst viktigt att sjukvården får möjlighet att nå uppsatta mål eftersom motståndsförmågan hos totalförsvaret är så starkt beroende av en väl fungerande sjukvård. Om skillnaderna mellan freds- och krigssjukvården blir alltför stora, kan moståndsviljan hos människorna undergrävas. Regeringens proposition 1976/77:74 bilaga 3 behandlade inriktningen av den del av totalförsvarets fortsatta utveckling, som avser verksamhetsområde, således sjukvårdsberedskapen. Föredragande statsrådet hänvisade till försvarsutredningens betänkanden, där det framhölls att sjukvårdsresurserna i flera avseenden är otillräckliga under avspärrning och i krig och att det är synnerligen angeläget att bristerna snabbt avhjälps. Statsrådet förordade den av föreslagna utökade ekonomiska ram för den närmaste femårsperioden, vilken möjliggör en förstärkning av såväl operationsavdelningar som vårdplatsresurser. Även i försvarsutskottets betänkande 1976/77:13 med anledning av propositionen 1976/77:74 framhölls sjukvården i krig som speciellt betydelsefull inom övrigt totalförsvar. Bristerna måste, enligt utskottet, avhjälpas. hade, i likhet med socialutskottet, ingen erinran mot förslagen rörande sjukvårdsberedskapens fortsatta utveckling utan hemställde att måtte godkänna de allmänna riktlinjerna för denna sådana de angivits av föredragande statsrådet. Hälso- och sjukvården i krig har särskilda anslag över budget. Genom försvarsbeslutet har dessa anslag mer än fördubblats jämfört med föregående tidsperiod. Detta beslut innebär också att i stort följt den femåriga plan som redovisat och som förutsätter en medelstilldelning 1978/79 i ökad takt. som det för gäller att med tilldelade medel snabbt undanröja de brister i sjukvården i krig som påvisats bl. a. utrustnings- och utbildningsmässigt gäller det även att i samverkan med berörda totalförsvarsmyndigheter i den nu påbörjade perspektivplaneomgången söka utveckla principerna för ett effektivt utnyttjande av totalförsvarets sjukvårdsresurser. T vå utredningar, USIK och ÖSoS, behandlar organisationen för sjukvården i krig. En administrativ förstärkning av avdelningar för sjukvården i krig är dock nödvändig för att intentioner i detta avseende skall kunna uppfyllas i avvaktan på nämnda utredningar. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uttalar att i sin planering av verksamheten prioriterar sjukvården i krig så, att de av fastställda intentionerna kan förverkligas. () ()