mot · G102601 · 1978-01-19 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att trygga försörjningsberedskapen på skoområdet har produktionen av läderskor minskat kraftigt i . tillverkades ca 7 miljoner par, 1975 5,2 miljoner, 19744,3 och 1975 4 miljoner. uppgick produktionen till ca 3,1 miljoner par. Under dessa år av skedde således mer än en halvering av den svenska skoproduktionen. Statliga stödåtgärder har satts in, och en särskild utredning (Mc Kinseyrapporten) visade att mer betydande produktivitets- och effektivitetsvinster endast kan nås genom en genomgripande och planmässig omstrukturering av den svenska läderskotillverkningen. 1 propositionen 1976/77:85 föreslog regeringen vissa åtgärder för att uppnå en erforderlig försörjningsuthållighet och -standard på skoområdet. En årlig fredsproduktion på ca 2 miljoner par skor borde säkerställas, medan en produktion på 2,5 miljoner par ansågs önskvärd. Några kraftfulla insatser för att åstadkomma den önskvärda omstruktureringen föreslogs inte. Från socialdemokratiskt håll kritiserades regeringens förslag. 1 motionen 1976/77:1446 anfördes bl. a. följande: En framtida skoindustri måste enligt de fackliga organisationernas mening byggas upp kring vad man i Mc kallar hörnstensföretag. Vi delar denna uppfattning. Det är inte sannolikt att man kan åstadkomma den behövliga strukturomvandlingen med hjälp av en insatt bidragsgivning till enskilda och företag. Branschen arbetar med betydande kapital problem och andra problem. Det är ovisst om det inom branschen finns vilja och förmåga till övertagande av företag etc. enligt tankegångarna i propositionen. Ett betydligt mer aktivt engagemang från samhällets sida behövs om man skall nå det nämnda målet. Man kan därvid inte av doktrinära skäl utesluta ett samhälleligt ägarengagemang. Enligt vår mening bör ett sådant engagemang i stället sättas in i all den utsträckning som är nödvändig för att etablera s. k. hörnstensföretag oavsett om det är fråga om helt statliga företag eller statligt delägarengagemang. Vidare talar sannolika skäl för att behovet av samhälleliga stödinsatser som bl. a. statens industriverk påpekat-kom mer att bli av tämligen långvarig och omfattande natur. Även detta - i förening med den relativt sett mycket höga stödnivån - utgör ett starkt skäl för att samhället också skall få ett direkt ägarinflytande i branschen. Det förhållandet att det här rör sig om ett för totalförsvaret väsentligt område är också ett skäl för ett aktivt samhällsengagemang. 1 motionen framhölls också att både och ansåg att den enda praktiska lösningen i allt fler företag är ett statligt engagemang. Även LO har denna uppfattning. Vad som anfördes i den nämnda motionen om den framtida utvecklingen har tyvärr visat sig stämma. Den snabba minskningen av produktionen har fortsatt också . Den uppskattas nu bli ca 2,7 miljoner par för hela detta år, dvs. man är snubblande nära den nivå vilken av regeringen ansetts önskvärd. Skoimporten har fortsatt att öka, och är av läderskorna importerade. Utvecklingen framgår av följande sammanställning över importutvecklingen för de tre första kvartalen (milj. Period 1975 1976 1977 Jan.-juni 248 230 308 Som framgår av sammanställningen har utvecklingen under de tre första kvartalen 1975-1976 i stort sett varit stabil. Importen ligger t. o. m., om än obetydligt, lägre 1976 än 1975. blir siffrorna betydligt sämre. sker en ökning med . har situationen försämrats än mer; importen ligger högre än föregående år och är nästan lika omfattande som för de närmast föregående sex månaderna. Som en viktig orsak härtill kan utan tvivel anges de av den borgerliga regeringen avskaffade importrestriktionerna. Exportsituationen visar motsatta siffror. (de tre första kvartalen) låg siffrorna, i både värde och volym, högre än 1975. Men 1977 ligger exportsiffroma lägre. Särskilt gäller detta exportvolymen, som för de tre första kvartalen ligger inemot lägre 1977 än 1976. Sammanfattningsvis kan man således teckna det nuvarande läget på följande sätt. Efterfrågan har sjunkit rent allmänt i samhället. Detta har även påverkat efterfrågan på skoprodukter. Den viktigste faktorn härtill är givetvis den borgerliga regeringens allmänna ekonomiska politik med sänkt levnadsstandard för de stora löntagargrupperna som följd. Eftersom denna politik kan väntas fortsätta även kommer man inom den aktuella sektorn att under ytterligare år få räkna med att möta en svag efterfrågan. Som framgår av de lämnade uppgifterna har importen av skor ökat starkt. Det gäller särskilt sedan importregleringen avskaffats av den borgerliga regeringen. har exporten stagnerat. Tillsammans har dessa och andra orsaker /lett till en fortsatt snabb produktionsminskning. uppskattas försäljningen bli endast av normal försäljning. Och har skodelegationen delat ut försörjningsberedskapslån-motsvarande av försäljningsvärdet-till praktiskt taget samtliga tillverkare av vårskor. Trots dessa åtgärder står en rad skoföretag inför akuta svårigheter. vidtagna statliga insatser har haft endast en uppehållande effekt. Privata företag vill inte utan kraftigt statligt stöd satsa nya pengar - eller fortsätta att satsa i befintliga anläggningar - när lönsamheten är ringa eller ingen alls och framtidsutsikterna, främst på grund av den snabba importutvecklingen, dystra. Den utveckling som tecknats här leder till en pessimistisk bild av branschens framtid, om inte genomgripande förändringar genomförs. De krav som framfördes i den socialdemokratiska motionen 1976/77:1446 har än större fog för sig i dagens läge. Enligt vår uppfattning måste statsmakterna ompröva föregående års riksdagsbeslut med sikte på ett väsentligt mer aktivt inflytande från samhällets sida. Regeringens passiva inställning i budgetpropositionen är ytterligare ett skäl härtill. Politiken måste därvid utvecklas enligt följande riktlinjer. Staten ger ett omfattande ekonomiskt stöd till branschen men kräver praktiskt taget inget inflytande som motprestation. Därmed avhänder sig staten möjligheten att direkt agera för att upprätthålla den skoproduktion som behövs av försörjningsberedskapsskäl. Skoindustrin är så hårt pressad att en omsorgsfull planering behövs av hur produktionen skall inriktas och hur det försörjningspolitiska målet skall kunna . Ett samhälleligt ägarengagemang måste därför aktualiseras i all den utsträckning som behövs för att upprätta s. k. hömstensföretag i den omfattning som är nödvändig för att klara vår försörjningsberedskap. Vid bedömningen av vilka företag som skall ingå i denna grupp måste givetvis stor hänsyn tas till regional- och sysselsättningspolitiska förhållanden. En närmare analys av marknadsförutsättningarna m. m. kan på sannolika skäl antas leda fram till att det finns behov av endast ett sammanhållande företag med total eller övervägande statlig ägardominans. I dagens läge klarar sig inte många företag utan ett direkt statligt stöd. Detta talar också för att det samhälleliga ägarengagemanget måste bli starkt. Ett särskilt statligt skoföretag måste givetvis byggas upp successivt, bl. a. genom att företag som skall säljas eller läggas ned obligatoriskt hembjuds till det statliga företaget. För att åstadkomma den behövliga omstruktureringen i syfte att hålla läderskoproduktionen vid 2-2,5 miljoner par krävs en vilja från dagens privata företag att gå in i en samverkan. I många fall saknas denna . utgår, som nämnts, statliga bidrag i stor omfattning för driften. Det är därför nödvändigt att man från statsmakternas sida utnyttjar existerande bidragsgivning för att nå den nödvändiga samverkan och ett vidgat samhälleligt ägarengagemang. Det är också nödvändigt att statsmakterna, vid sidan av utgående stödformer, inför säsongkrediter för att på kort sikt rädda företaget. De existerande stödformerna bör vidare utgå endast till företag som aktivt deltar i den omstruktureringsprocess som måste ske för att garantera försörjningsberedskapsmålet. Den avveckling av tidigare gällande importrestriktioner som den borgerliga regeringen genomförde har, som påtalats från socialdemokratisk sida, visat sig få negativa följder. Enligt vår mening är det betydelsefullt att den av oss förordade omstruktureringen underlättas av ett visst importskydd under genomförandefasen. Ju aktivare insatser som görs för omstruktureringen desto snabbare kan den förväntas bli genomförd och därmed förutsättningarna för en avveckling av importrestriktioner föreligga. Vi anser därför att bör begära ett återinförande av tidigare gällande importrestriktioner. bör begära att regeringen under innevarande år lägger fram förslag i enlighet med de riktlinjer vi förordat. Med stöd av vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag under innevarande kalenderår om åtgärder för att trygga försörjningsberedskapen på skoområdet i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om importrestriktioner för skor. () () () () () () () () () () ()