mot · G102654 · 1978-01-20 00:00:00 — En vikande produktion leder i de flesta verksamheter till ökade kostnader, som då i sin tur leder till ett ökat tryck på priserna. De ökade kostnaderna i t. ex. bostadsbyggandet och detaljhandeln sammanhänger till en inte oväsentlig del med att man har kunnat registrera en kraftigt vikande aktivitet, vilket haft ogynnsamma kostnadskonsekvenser. Det är därför enligt vår mening angeläget att produktiviteten på nytt kan bringas att öka och kostnaderna alltså att sjunka. Men detta förutsätter att stimulansåtgärderna selektivt styrs till de områden där verkliga, reella produktivitetsvinster står att hämta. De expansiva åtgärderna kan emellertid även komma att aktualisera prisingripande åtgärder på områden som är särskilt känsliga för priseffekter av en stigande efterfrågan. Detta framstår exempelvis som nödvändigt på bostadsbyggandets område, där den föreslagna temporära stimulansåtgärden bör åtföljas av ett prisstopp på byggnadsmaterial. 1977/78: 654 Under innevarande budgetår har statsbudgeten undergått en nästan dramatisk försvagning. Så sent som beräknade den borgerliga regeringen att budgetunderskottet /78 skulle stanna på . Enligt budgetpropositionen beräknas underskottet nu till 33,2 miljarder. Regeringen försöker förklara denna dramatiska försvagning med hänvisning till kraftigt ökade insatser för sysselsättningsstöd i olika former. En närmare analys av budgetens utveckling ger emellertid vid handen att en stor del av försvagningen är en konsekvens av den kraftigt ökade inflationstakten i kombination med den vikande reala tillväxten i ekonomin. Inflationen har till följd av i första hand olika indexbindningar kraftigt höjt statsutgifterna som inkomstsidan försvagats dels till följd av den stagnerande ekonomiska utvecklingen, dels även till följd av olika ekonomisk-politiska åtgärder som försvagat statsinkomsterna t. ex. sänkningen av den allmänna arbetsgivaravgiften. Det är därför missvisande att presentera detta stora budgetunderskott som ett resultat av en aktiv och sysselsättningsskapande ekonomisk politik. Snarare är den en återspegling av den stagnerande utvecklingen under hög inflation som vi upplevt . Det nu föreliggande budgetförslaget /79 leder till ett underskott som är endast obetydligt mindre än innevarande år. Underskottet skulle sjunka . Regeringens beskrivning av saldoutvecklingen och den allmänna statsfinansiella utvecklingen mellan innevarande och nästkommande budgetår är emellertid i vissa delar missledande. Man har inte klart redovisat att man för nästa budgetår räknar med att utgifterna för arbetsmarknads- och näringspolitiken skall minska med . Detta är emellertid inte i första hand ett uttryck för att regeringen som grunduppfattning har att vi kommer att uppleva en markant förbättring i den ekonomiska aktiviteten. Det är i stället en konsekvens av den beräkningsteknik som man använt och som i fråga om arbetsmarknads- och näringspolitiska insatser utgår från ett läge med normala konjunkturer. Detta står i klar motsättning till att regeringen i sin konjunkturbedömning och sina samhällsekonomiska analyser redovisat att arbetsmarknadsläget t. o. m. kommer att bli sämre än vad det var och att vi fortfarande kommer att få kämpa med svåra strukturproblem . Om man tar hänsyn härtill kommer sannolikt den statsfinansiella utvecklingen under det kommande budgetåret att vid en fullföljd av regeringens ekonomiska politik bli ännu svagare än vad som framgår av den presenterade saldosiffran. Den utveckling av statsfinanserna som följer av budgetförslaget är enligt vår mening inte förenlig med de mål som på både kortare och 1977/78: 654 måste gälla för den ekonomiska politiken. Att under /79 ligga kvar på ett budgetunderskott i storleksordningen skulle skapa svåra påfrestningar för kreditpolitiken. Antingen måste en hård kreditransonering tillgripas med negativa följder för en redan svag investeringsutveckling eller också leder den stora statsupplåningen till en likviditetsökning i ekonomin, som ökar risken för ytterligare inflation. Vår avgörande invändning mot den borgerliga regeringens finanspolitik är emellertid att den leder till en allvarlig felanvändning av vårt lands ekonomiska resurser. Stora belopp används för generella subventioner av näringslivet utan att vare sig sysselsättningen, produktionen eller investeringarna ökar. Finanspolitiken ingår inte som ett led i en offensiv satsning på sysselsättning och kapitalbildning utan är ett resultat av den ekonomiska stagnationen och underutnyttjandet av de produktiva resurserna. Av dessa skäl förordar vi en omläggning av finanspolitiken. Inkomstsidan i budgeten bör förstärkas som ett antal åtgärder vidtas för att öka investeringarna och uppnå en bättre användning av vårt lands produktiva resurser. Finanspolitiken bör sålunda ges en inriktning som stimulerar investeringarna och ökar den produktiva sysselsättningen. Vårt budgetförslag är utformat utifrån följande riktlinjer. Vi föreslår ingen ökning av statens utgifter för löpande konsumtion. I den mån nya sådana utgifter föreslagits har motsvarande belopp sparats in genom minskade statsutgifter på andra områden. Däremot föreslår vi en ökning av statens insatser för att öka investeringarna, främja teknisk utveckling och forskning och för att inrikta näringslivets planering på nya framtidsområden. Det sker i syfte att på både kortare och öka sysselsättningen, förstärka vår industriella kapacitet och på nytt skapa förutsättningar för en stabil ekonomisk tillväxt. För att finansiera dessa insatser och för att åstadkomma en nödvändig statsfinansiell åtstramning föreslår vi på inkomstsidan en rad åtgärder, som förstärker statens inkomster med ca . Resultatet av våra förslag på inkomst- och utgiftssidan blir ett budgetunderskott /79 på ca . Tar man hänsyn till den förbättring av statsfinanserna som den ökade aktiviteten i ekonomin leder till, kan underskottet uppskattas till . Även om detta innebär en i jämförelse med regeringens förslag klar förbättring av budgetsaldot kommer det ändå att nödvändiggöra en fortsatt utländsk upplåning. Det kommer också att utsätta vår inhemska kreditmarknad för stora påfrestningar. Att vi ändå tvingas att i dagens läge acceptera ett så stort underskott beror i första hand på att den ekonomiska utvecklinegn blev så svag. Ett genomförande av våra riktlinjer för den ekonomiska politiken kommer att på kort sikt förbättra resursutnyttjandet och därigenom även statsfinanserna. 4 1977/78. 1977/78: 654 På kommer den betydande satsningen på investeringar och utveckling att leda till en ökad tillväxt och en förstärkning av vårt lands produktionsförmåga, vilket då även kommer att leda till en successiv förstärkning av budgeten. Det måste emellertid understrykas att det bara är i ett sådant perspektiv som man kan acceptera det kraftiga budgetunderskottet, som följer även av vårt förslag. torde under alla förhållanden ytterligare åtgärder krävas för att åstadkomma en sanering av statsfinanserna och minska det stora sparandeunderskott i ekonomin som blivit ett resultat av den borgerliga ekonomiska politiken. Regeringen har i sin finansplan inte presenterat någon närmare analys av vilka konsekvenser budgetförsvagningen kommer att få för den svenska kreditmarknaden och för vår internationella upplåning. Regeringens svaga finanspolitik kommer emellertid sannolikt att utsätta kreditmarknaden och penningpolitiken för mycket svåra påfrestningar, varför dessa förhållanden enligt vår mening måste uppmärksammas. Underskottet kommer även att nödvändiggöra en internationell upplåning, som på kan rubba tilltron till den svenska ekonomins styrka och därigenom också försvaga vår ställning som låntagare på de internationella marknaderna. medverkade den socialdemokratiska regeringen till att företag och i viss utsträckning kommuner i långt större utsträckning än tidigare fick gå utomlands och låna. Trots borgerliga förslag i den riktningen tog staten själv under dessa år inte upp några internationella lån. Den internationella upplåning som skedde under dessa år ingick som ett led i en strategi som på nytt skulle föra tillbaka vårt land till ett läge med balans i våra utrikesaffärer. Genom att låta upplåningen i första hand gå via företagen knöts denna till en kapitalbildning eller till investeringar i lager. De bidrog därigenom antingen till en allmän förstärkning av vår produktionskapacitet eller till en uppbyggnad av lager, som sedermera skulle kunna säljas och ge oss tillbaka valutainkomster. I viss mening kan man därför säga att denna internationella upplåning var självawecklande. Den mångdubbelt större internationella upplåning som skett under den borgerliga regeringens tid har däremot inte ingått som ett led i en systematisk förstärkning av vårt lands produktionskapacitet. Den har i stället i betydande utsträckning fått göras för att finansiera löpande utgifter. En sådan situation kan snabbt försvaga vår ställning som låntagare. De internationella långivarna kan övergångsvis vara beredda att engagera sig i en omfattande långivning till relativt sett förmånliga villkor under förutsättning att dessa lån används till en förstärkning av landets konkurrenskraft och produktionsförmåga, varigenom man på 1977/78: 654 sikt alltså kan nedbringa beroendet av de internationella lånemarknaderna. Man kommer däremot med allt större tvekan att ge lån till ett land som finansierar löpande utgifter genom en internationell upplåning utan att den nödvändiga förstärkningen av ekonomin äger rum. Detta förhållande understryker ytterligare vikten av att den ekonomiska politiken läggs om i den av oss förordade riktningen. Vi måste i väsentligt större utsträckning än vad som följer av den borgerliga regeringens förslag inrikta vår politik på att öka kapitalbildningen. I så fall kan en fortsatt utländsk upplåning försvaras. Enligt regeringens budgetförslag skall huvuddelen av det statliga budgetunderskottet finansieras på den inhemska kreditmarknaden. Även med en mycket hård kreditransonering torde det vara mycket svårt att, med den omfattning som den borgerliga budgetens underskott har, undvika att detta leder till en betydande ökning av likviditeten i det svenska banksystemet med åtföljande risker för en inflationistisk utveckling. Anledningen till detta är att man inte kan räkna med att kunna finansiera hela statsupplåningen utanför banksystemet. Även om AP-fonden skulle köpa väsentligt mer statsobligationer än vad som varit praxis, kommer ändå betydande delar av upplåningen att få ske via affärsbankerna. Effekterna av det stora budgetunderskottet kan därför bli både en hård kreditransonering med negativa konsekvenser för investeringsutvecklingen och en stark likviditetsökning som kan öka inflationsriskerna. En press uppåt på ränteläget kan inte heller uteslutas. Det är inte minst mot denna bakgrund vi förordar en stramare finanspolitik än vad regeringen föreslår. Med den av oss förordade inriktningen av den ekonomiska politiken bör stagnationen i ekonomin kunna brytas och ett första steg tas mot en successiv förbättring av landets ekonomiska läge. Den väsentligaste förändringen i den ekonomiska bilden , som bör uppstå genom denna politik, är att vi på nytt räknar med en uppgång av de totala bruttoinvesteringarna. I stället för den fortsatta nedgång som regeringen accepterar skulle de kunna öka med inemot . Satsningen på strukturfonden, investeringsbankens förstärkta utlåningsresurser och ett förbättrat kreditmarknadsläge bör leda till att vi kan bryta den nedåtgående tendensen i fråga om industriinvesteringarna. De bör således kunna hållas på oförändrad nivå 1978. Bostadsinvesteringarna kommer att bli klart större än vad de beräknats till i finansplanen. Även de statliga affärsverkens investeringar kommer att öka kraftigt. Den av oss föreslagna, tidsbegränsade strukturavgiften kommer att påverka kostnadsläget i näringslivet med mellan 1977 och utgår vi från att avgiften kommer att avräknas från 1977/78: 654 Vid bedömningen av avgiftens ekonomiska konsekvenser för industrin måste hänsyn tas till de mycket stora insatser som enligt vårt förslag kommer att göras för att tillföra företagen nytt kapital och stödja deras investeringar och tekniska utveckling. Avsikten är att de företag och branscher som är inriktade på export och som kan skapa en för framtiden konkurrenskraftig produktion och teknik skall få ett väsentligt större stöd för sin expansion än vad som motsvarar effekten på deras kostnader av att strukturavgiften införs. Med selektiva medel skall således samhällets stöd i högre grad inriktas på den del av vårt näringsliv som måste utvecklas, om vårt land skall kunna fortsätta att vara en högt utvecklad industrination. Denna inriktning av näringspolitiken innebär att vissa på hemmamarknaden inriktade näringar kan få en kostnadsökning som inte kan kompenseras på annat sätt än genom höjda produktpriser. Förutom att den totala effekten på prisnivån endast blir några , kan den enligt vår mening motverkas genom de åtgärder i övrigt på det prispolitiska området som vi föreslår och genom den prisdämpande effekten av ett bättre resursutnyttjande. Strukturavgiften kommer också att få betalas av kommunerna. Redan av den anledningen bör man något revidera ner den kommunala konsumtionens tillväxt 1978 i förhållande till finansplanens kalkyler. Det bör dock tilläggas att det finns mycket som talar för att regeringen överskattat tillväxten av den kommunala konsumtionen. Skulle den borgerliga regeringens svaga finanspolitik fullföljas, kommer den att utöva ett negativt inflytande på kommunernas lånemöjligheter. Den av regeringen genomförda indexregleringen av de statliga skatteskalorna som vi vill upphäva försvagar även statsmakternas möjligheter att hjälpa kommunerna medelst ökade transfereringar. Den kommunala konsumtionens tillväxt torde därför bli lägre än vad regeringen angivit. Vi har uppskattat att den kommunala konsumtionen kommer att tillväxa med . Exporten är självfallet svår att förutsäga mot bakgrunden av den osäkerhet som råder om den internationella konjunkturutvecklingen. Det finns dock en del tecken som tyder på att den svenska exporten börjar skjuta fart. Man kan t. o. m. komma att registrera en starkare ökningssiffra i volymer räknat än vad regeringen beräknat. De positiva effekterna på bytesbalansen av en sådan utveckling motvägs emellertid av den sannolikt fortsatta försämringen av vårt bytesförhållande med omvärlden som bl. a. devalveringarna medfört. Den av oss förordade politiken kan leda till ett något större underskott i bytesbalansen än vad regeringen förutsett. Detta bör dock kunna accepteras, eftersom den ingår som ett led i en planerad strategi för att föra tillbaka den svenska ekonomin till ekonomisk 1977/78: 654 Sammantaget innebär detta att med vår inriktning av den ekonomiska politiken skulle bruttonationalprodukten kunna öka med i varje fall 1978 i stället för den stagnation som regeringen accepterat. Detta är visserligen en låg ökningstakt, men den utgör inledningen till en mer expansiv fas i den svenska ekonomiska utvecklingen. Socialdemokraternas budgetförslag för /79 Mot bakgrund av vad som tidigare anförts om den ekonomiska politikens inriktning redovisas i det följande de förändringar i regeringens budgetförslag som föreslås av den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Vi föreslår besparingar i fråga om regeringens utgiftsförslag med ca 525 milj. kr. föreslår vi ökade utgifter av konsumtionsnatur på ett i stort sett samma belopp eller 527 milj. kr. Den offensiva satsning vi förordar på budgetens utgiftssida i vad avser olika investeringsåtgärder innebär en utgiftsökning med 3 614 milj. kr. Slutligen föreslår vi en rad inkomstförstärkningar om sammanlagt 8 861 milj. kr. Totalt sett innebär således våra förslag att underskottet i regeringens budgetförslag kan minskas med ca 5 250 milj. kr. STATSINKOMSTERNA BUDGETÅRET 1978/79 I syfte att förstärka budgeten nästa budgetår bör en rad inkomstökningar ske. Den av beslutade indexregleringen av skatteskalorna bör inte genomföras. Härigenom ökar statsinkomsterna för /79 med 2 000 milj. kr. I syfte att finansiera produktiva investeringar inom näringslivet, bl. a. via strukturfonden införs en strukturavgift på . Inkomstökningen härav beräknas till 4 000 milj. kr. för / 79. I det följande redovisas beräkningsmässigt vissa förslag till avgiftshöjningar med hela sin effekt under inkomsttiteln inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. även om inkomsterna till en del är hänförliga till den allmänna arbetsgivaravgiften. Avgiftsunderlaget för socialavgiften till barnomsorgen bör fr. o. m. utvidgas till att avse även egenföretagare. För /79 beräknar vi de härav följande intäkterna för statsverket till 200 milj. kr. MBL-utbildningen bör finansieras av produktionen genom att en arbetsgivaravgift på tas ut fr. o. m. Detta ger en inkomstökning på 140 milj. kr. Vidare föreslår vi att basen för arbetsgivaravgiften utvidgas till att omfatta förmån i form av bil. Denna utvidgning beräknas leda till en ökning av statsinkomsterna med 480 milj. kr. En engångshöjning av förmögenhetsskatten föreslås för /79. Inkomstökningen härav beräknas till 250 milj. kr. Vissa ändringar av reglerna för beskattning av familjeföretag föreslås 1977/78: 654 fr. o. m. , vilka ger en merintäkt /79 på 105 milj. kr., motsvarande 210 milj. kr. Innebörden av de föreslagna ändringarna är dels en återgång till vad beslutade om fördelning av inkomst mellan makar m. m., dels en återgång till tidigare regler för förmögenhetsskatt för småföretagare. Slutligen föreslår vi att det avgiftsfria avgiftsunderlaget för egenavgifter sänks från . Härigenom ökar inkomsterna med 150 milj. kr. Sammantaget innebär detta att inkomsttiteln inkomst och förmögenhet samt socialförsäkringsavgifter m. m. bör räknas upp med 7 . Skogsvårdsavgiften bör räknas upp från f. n. till fr. o. m. På detta sätt medverkar skogsägarna direkt till finansieringen av de produktionsbefrämjande skogsvårdsinsatser som vi föreslår under jordbrukshuvudtiteln. Inkomsttiteln bör räknas upp från . Vidare föreslås höjd stämpelskatt vid förvärv av fast egendom och tomträtt samt för inteckningar fr. o. m. Härigenom ökar inkomsterna nästa budgetår med 440 milj. kr. Fordonsskatten för lastbilar och traktorer m. m. bör vidare höjas , vilket ger en inkomstökning på 280 milj. kr. Inkomsttiteln bör därför räknas upp med detta belopp till 3 . I vår motion om presstöd förordas en fortsatt satsning på i första hand lågtäckningstidningarna samt vissa bidragshöjningar till organisationstidskrifter och tidningar på annat språk än svenska. föreslår vi att den genomförda annonsskattesänkningen, som i första hand gynnar de stora högtäckningstidningarna, återtas fr. o. m. Höjningen av annonsskatten beräknas ge en inkomstökning av 43 milj. kr. Titeln annonser och reklam bör räknas upp från . Den tillståndsgivning och kontroll som olika myndigheter genomför enligt miljölagens bestämmelser bör avgiftsfinansieras fr. o. m. /79. Avgifterna uppgår beräkningsmässigt till 100 milj. kr. En ny inkomsttitel benämnd Miljöavgifter bör föras upp med ett belopp av . Radpriset på tippning bör höjas med fr. o. m. Av höjningen skall direkt tillföras statskassan som radskatt. Av återstoden skall fördelas bland vinnarna. Genom höjningen av radpriset beräknas vidare AB Tipstjänsts överskott öka med 20 milj. kr. Totalt bör inkomsterna på titeln för nästa budgetår öka med . Projekteringsarbetet för en återflyttning av Linjeflygs verksamhet till bör avbrytas. De minskade kostnaderna härför beräknas leda till en ökad inleverans från luftfartsverket på ca 1 milj. kr. 1977/78: 654 härav bör inkomsttiteln räknas upp från 24 000 000 till . Slutligen bör inkomsttiteln räknas upp med . Ökningen är hänförlig till minskade ersättningskostnader för kärnkraftsaggregatet III, som vi föreslår skall tas i drift omgående. Våra förslag till inkomstförstärkningar har sammanfattats i Bilaga 1. STATSUTGIFTERNA BUDGETARET 1978/79 Vårt förslag avser såväl utgiftsminskningar som utgiftsökningar. Först redovisas de av oss föreslagna utgiftsminskningarna. Under försvarsdepartementets huvudtitel föreslår vi, i enlighet med vad vi yrkade i motionen 1976/77:1504, en lägre utgiftsnivå än regeringen. I särskild motion rörande försvarspolitiken föreslås en minskning av utgifterna för militärt försvar med . Under huvudtitel yrkar vi på en besparing av anslaget till enskilda vägar med 1 milj. kr. I fråga om huvudtitel har en ingående granskning anslag för anslag skett. Denna granskning har lett till att en rad besparingar föreslås. Sammanlagt uppgår de till 125,0 milj. kr. De föreslagna förändringarna i denna huvudtitel redovisas utförligt i en särskild motion av socialdemokraterna, vilken vi hänvisar till. Under huvudtitel föreslår vi att antalet bidragsrum till lärlingsutbildning hos hantverksmästare hålls oförändrat samt att medel ej anvisas för massmedieforskning. Sammanlagt innebär det en besparing med 1,1 milj. kr. I en särskild partimotion kommer vi att föreslå att utträder ur den interamerikanska (). Med hänsyn härtill bör för nästa budgetår inget anslag härför uppföras under huvudtitel. Detta medför en besparing med 5 milj. kr. Under huvudtitel genomdrev den borgerliga regeringen vid föregående en i vår mening omotiverad förbättring av lånereglerna för bl. a. enskilt ägda hyreshus. Vi motsatte oss detta förslag och återkommer i särskild motion med förslag om återgång till tidigare gällande regler. Denna besparing innebär att anslaget till lånefonden för bostadsbyggande nästa budgetår kan minskas med 30 milj. kr. Huvudtiteln påverkas i första hand av räntor på statsskulden. Som framgår av våra förslag i det tidigare innebär de av oss föreslagna inkomstförstärkningarna netto en budgetförstärkning av ca . Även om effekten härav inte slår fullt igenom på förevarande anslag nästa budgetår bör likväl en nedräkning kunna ske med 150 milj. kr. 1977/78: 654 Vi övergår nu till att redovisa av oss förslagna utgiftsökningar. Medlen för nedrustningsdelegationens verksamhet under huvudtitel bör räknas upp med , vilket föreslås i särskild motion. Under försvarsdepartementets huvudtitel lägger vi fram förslag om ett med . Kostnaderna härför, ca 22,5 milj. kr., kan tas genom en omfördelning inom försvarsutgiftema. Under huvudtitel lägger vi fram flera reformförslag: Vi anser det nödvändigt med ett beslut om en utbyggnadsplan för långtidssjukvården. 19791983 och innebär att 10 000 nya platser skall tillkomma inom långtidssjukvården och att en ökad personaltäthet skall tillkomma i denna vårdsektor. Ett belopp av 150 milj. kr. bör anslås härför för nästa budgetår. Vi föreslår vidare att 50 milj. kr. avsätts för ökade insatser i förskolan med syfte att höja kvaliteten i verksamheten. Detta skall ske bl. a. genom att selektivt höja personaltätheten vid förskolans daghem. Vi motsätter oss regeringens nedrustning av bosättningslånen. Ytterligare 19 milj. kr. bör anvisas för att bl. a. kunna bevilja lån i oförändrad omfattning. Föreningen bör vidare erhålla ytterligare . för sin tidningsutgivning. Anslaget Kostnader för viss verksamhet för synskadade bör höjas med detta belopp. En betydande satsning måste enligt vår mening göras på investeringar inom den statliga sektorn. Under huvudtitel föreslår vi därför att anslaget till teleanläggningar m. m. ökas med 65 milj. kr. a. för ökat byggande av förråd och verkstäder. Anslaget Järnvägar m. m. bör höjas med 175 milj. kr. Dessa ökade medel bör användas bl. a. för förnyelse av vagnparken, upprustning av och byggande av ett dubbelspår till och . Vi föreslår också att 50 milj. kr. anvisas under anslaget Byggande av statliga vägar för byggande av stålbroar. Vidare föreslås en förstärkning av trafiksäkerhetsverkets informationsmedel med 1 milj. kr. Under budgetdepartementets huvudtitel föreslår vi utökade insatser för presstöd med sammanlagt 4,35 milj. kr. Härav bör 4 milj. kr. tillföras anslaget Stöd till organisationstidskrifter och .