mot · G1021189 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1189 av m. il. om diagnostiska prov för utländska studerande har visat en generös inställning när det gäller att ta emot utländska studerande vid våra universitet och högskolor. Detta ligger helt i linje med uppfattningen om att det är önskvärt med en mer internationaliserad utbildning. Närvaron av utländska studerande bidrar till att skapa en internationell miljö vid högskolorna, och man har också vid de fria fakulteterna öppet tagit emot dem som velat genomgå en svensk högskoleutbildning om de uppfyllt behörighetskraven. Internationellt sett torde antalet utländska studerande under grundutbildning vara relativt hög i , vilket främst beror på det stora antalet invandrarstudenter vilka behandlas som svenska studerande med den rätt till studiemedel som ligger däri. Förutom invandrarstuderande, som i många fall har svensk gymnasieutbildning som grund för sina högre studier, har vi vid våra högskolor ett stort antal gäststuderande. Dessa förutsätts vistas i landet endast för utbildning och därefter lämna landet. Vi anser att det finns flera skäl till att ta emot sådana gäststuderande. Som påpekades i betänkandet Utbildningens internationalisering är det dels en fråga om internationell solidaritet, dels en fråga om ömsesidighet; vi vill att svenska studerande skall kunna bedriva studier vid utländska universitet. Vårt land har emellertid med vissa begränsade undantag inte anpassat utbildningar speciellt för de gäststuderandes behov; de får i stort sett själva klara sin studiesituation och sin studiefinansiering. För allmän behörighet för utländska studerande gäller enligt högskoleförordningen 5 kap. 17 §: 1. att han utom med godkänt resultat har slutfört minst 11-årig skolutbildning, som normalt avslutas vid tidigast , eller att han på annan grund är behörig att bedriva högskolestudier eller motsvarande i det land, där han gått igenom sin skolutbildning, 2. att han har kunskaper i engelska som motsvarar slutförd lärokurs om på någon linje i gymnasieskolan, 3. att han har de kunskaper i övrigt som avses i andra respektive tredje stycket, Den som har annat modersmål än svenska, danska, norska, isländska eller färöiska skall ha sådana kunskaper i svenska som anges i föreskrifter av universitets- och högskoleämbetet. Åtskilliga utländska studerande finns på sektorn för utbildning för tekniska yrken. Vissa av dessa linjer är visserligen spärrade, men antalet sö kande har icke varit större än att alla sökande som uppfyller behörighetskraven har kunnat antas. All erfarenhet visar på att många studerande från andra och ofta avlägsna länder efter sin avslutade skolutbildning icke besitter sådana kunskaper i de naturvetenskapliga ämnena att de kan jämföras med svenska studerande. Detta får för de utländska studerande ofta djupt tragiska följder. En utredning om utländska studerande vid den tekniska fakulteten vid visar tydligt på vilka svårigheter de utländska studerande har att följa undervisningen. Kombinationen bristande kunskaper i svenska och stor ovana vid matematiska begrepp gör att dessa studerande ofta redan från allra första början stoppas upp i sina studier och sedan icke har möjlighet att komma i fatt. Åtskilliga exempel finns på att utländska studerande vid teknisk högskola studier icke lyckats klara en enda deltentamen. Än mer tragiskt blir detta, då dessa studerande ofta finansierar sina studier genom medel hemifrån, antingen från den egna familjen eller från hemkommunen. Man drar sig för att resa hem med ett totalt misslyckande i bagaget och håller sig därför kvar onödigt länge med de kostnader och de besvikelser detta för med sig. De dåliga eller obefintliga studieresultaten får också allvarliga sociala följder. Man har ingen förmåga att aktivt delta i grupparbeten och följer icke sina kamrater i studiearbetet, eftersom man ligger efter och måste avstå från att starta nya kursavsnitt. Vi anser att dessa förhållanden skulle kunna förbättras om utländska studerande vid antagning till sektorn för utbildning för tekniska yrken gavs möjlighet att delta i någon form av diagnostiska prov. Därigenom skulle den studerande på ett tidigt stadium själv kunna komma underfund med sina förutsättningar att följa undervisningen och, i de fall sådana förutsättningar inte förelåg, skaffa sig erforderliga kunskaper genom utbildning i den kommunala vuxenutbildningen eller på annat sätt. Som förhållandena nu är, ger i missriktad generositet ett alltför stort utrymme för totala studiemisslyckanden för en grupp studerande som av humanitära skäl i stället borde hjälpas på bästa sätt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om att utländska studerande vid antagning till sektorn för utbildning för tekniska yrken ges möjlighet att genomgå diagnostiska prov.