mot · G1021313 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. Utvecklingen och utnyttjandet av datatekniken har i vårt land till sin helt dominerande del styrts av kapitalets kortsiktiga intressen. Tillverkningen av datorer har alltmera koncentrerats till ett litet antal multinationella, USAägda, foretag. En samlad planering av den viktiga och expansiva datasektorn från samhällets sida har helt saknats och de tendenser som funnits sedan 1950talets början till utveckling av nationell statlig kompetens på detta område har slukats upp eller krossats av kapitalintressen. Statens roll är här som inom många andra industrisektorer att garantera kapitalets vinster genom att överta eller subventionera olönsamma delar. (SOU 1974:10) gjorde dock ett relativt ambitiöst försök att kartlägga och föreslå näringspolitiska åtgärder på datateknikens område. Förslagen har i realiteten ignorerats och den förda datapolitiken fortsatts. Detta illustreras väl av den genomförda sammanslagningen av Stansaab med de olönsamma delarna av Saabs datadivision, varvid staten tillskjutit 155 milj. kr. och ställt borgen för ett lån på 350 milj. kr. Beslutet baserades på en hemligstämplad utredning från ett forskningsinstitut i . Vi kräver att denna rapport offentliggörs så att en offentlig debatt om dataindustrins framtid kan föras och en samlad offentlig planering inom detta område göras. Den svenska industrins allt djupare produktionskris är bl. a. en strukturkris orsakad av ett ekonomiskt system som inriktar produktionen på de sektorer där kapitalet får de största kortsiktiga vinsterna. Mot detta vill vi ställa en planerad produktion som svarar mot samhällets behov och där det tekniska kunnandet utnyttjas till alla förädlingssteg vid framställningen av en produkt och inte som i stor utsträckning till framställning av halvfabrikat. I detta sammanhang kommer elektronik- och dataindustrin in som en viktig, expansiv sektor. Viktiga delar av svensk verkstadsindustri baseras på elektromekaniska system, där den nya mini- och mikrodatorteknologin med prisbilliga fysiska komponenter, som sätts samman till för varje ändamål specialkonstruerade system, ger stora möjligheter till förbättringar och rationaliseringar om den kopplas till högvärdig programvara. Genom förstatligande av dataindustrin och en planmässig satsning på den nya teknologin, i stället för som på resterna av privatkapitalets misslyckanden på dataområdet, skapas förutsättningar för tillvaratagande av svenskt teknologiskt kunnande för att dels skapa nya sysselsättningstillfällen inom dataindustrin, dels bibehålla och utveckla verkstadsindustrins konkurrenskraft. Datatekniken kan och skall utnyttjas för kunskapsinsamling i folkflertalets tjänst. Exempel på sådan kunskap är de data som samlats in och bearbetats av och Levnadsnivåundersökningen och de medicinska data som använts för att bevisa vissa arbetsmiljöers hälsofarlighet. Med datateknik kan man systematiskt kartlägga dessa och andra viktiga delar av svensk verklighet som inte är känd. Hur ser de svenska arbetsplatserna ut ? Vilka risker finns på arbetsplatserna? Vilka miljögifter påverkar våra livsmedel? Vad är de verkliga kostnaderna för bilismen? Vilket är det verkliga antalet trafikskadade? Vilka är ägarförhållandena till den svenska industrin? Vilka äger marken, vilka tjänar på mark- och fastighetsspekulationerna? De nuvarande informationssystemen i samhället är alltför statiska och i huvudsak uppbyggda för administrativa behov och kan därför inte ge svar på denna typ av frågor och är ofta otillräckliga även för att ge faktaunderlag inför föreslagna reformer. Vi kräver uppbyggnad av informationssystem som kan användas för att ge faktaunderlag för samhällsförändring och utnyttjas av riksdag, kommuner, folkrörelser, fackföreningar och enskilda medborgare. Med stöd av det anförda hemställer vi 1. att hos regeringen begär förslag till näringspolitiska åtgärder som innebär förstatligande av dataindustrin och en planmässig satsning på den nya mini- och mikrodatorteknologin inom denna industri, 2. att hos regeringen begär förslag till upbyggnad av informationssystem som ger faktaunderlag för samhällsförändringar i folkflertalets intresse. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) 1* 1977/78.