mot · G102893 · 1978-01-20 00:00:00 — Vid makttillträdet övertog de borgerliga de instrument för näringspolitisk utveckling som byggts upp av socialdemokratin. Tyvärr kom den borgerliga regeringen att visa prov på initiativlöshet i sitt agerande inom näringspolitiken. Regeringen har i alltför stor utsträckning sett industrins problem som en uppgift för företagen själva att komma till rätt med. Regeringens åtgärder har, med undanag för vissa branschpolitiska ingrepp som framtvingats av omständigheterna, i allt väsentligt inskränkts till att med generella medel upprätthålla verksamheten i företagen i avvaktan på en mera allmän konjunkturuppgång. Åtgärder syftande till mera aktiva ingrepp för att lösa de mera djupgående strukturproblemen har saknats. Årets budgetproposition präglas av samma passivitet. Detta är en avgörande svaghet i denna del av regeringens sysselsättningspolitik. I en särskild partimotion lägger vi fram våra förslag till en framtidsinriktad näringspolitik, vilka inbegriper planering för framtida industriexpansion, åtgärder för ökade investeringar, företagens kapitalförsörjning, teknisk utveckling, marknadsföring, m. m. Tyngdpunkten läggs på utvecklingen inom områden där den svenska industrin kan uppvisa stor effektivitet och produktionsförmåga. På den vägen kan vi lägga grunden för ökad sysselsättning. 4.2.2.1 Forskning och utveckling Många av våra största industriella framgångar har åstadkommits ge nom yrkesskicklig produktion av tekniskt kvalificerade produkter. Genom nyttiggörande i industriell skala av uppfinningar och tekniska och naturvetenskapliga forskningsrön har företagsamhet och sysselsättning stärkts. Den borgerliga regeringen har hitintills inte annat än i allmänna ordalag berört frågan om statens ansvar för forsknings- och utvecklingsverksamheten samt dess betydelse för svensk ekonomi. En proposition i frågan har anmälts bli förelagd . I särskild partimotion om teknisk utveckling, forskning och utbildning lägger socialdemokratin nu fram sin politik. Den preciseras genom en lång rad konkreta förslag, vilka inriktas mot att utnyttja vetenskapens och teknikens möjligheter i arbetet för att skapa ett mänskligare samhälle och återge den svenska ekonomin dess styrka. Våra förslag inbegriper stimulans av forsknings- och utvecklingsarbetet inom företagen, översyn av utbildningen, förstärkta resurser för forskning vid universitet och högskolor m. m. Uppbyggnaden av ett säkert system för energiproduktion, hushållning och sparande skapar omgående sysselsättning inom byggnadsverksamhet och industri. tryggas näringslivets energiförsörjning och skapas förutsättningar för framtidstro, industriell utbyggnad och utvecklad sysselsättning. Den borgerliga regeringens sätt att hantera energifrågorna hotar sysselsättningen för många människor inom byggnads- och verkstadsindustrin. Stora ekonomiska förluster uppstår och vår utrikesbalans utsätts för påfrestningar. försvåras näringslivets framtidsplanering. Därmed störs även den långsiktiga sysselsättningsutvecklingen. Bakom energipolitiska beslut stod en bred riksdagsmajoritet. Socialdemokratin har vid upprepade tillfällen krävt en återgång till den politik som då lades fast. I partimotion med anledning av regeringens proposition 1977/78: 76 om energisparplan för befintlig bebyggelse för vi fram socialdemokratins förslag för effektiva insatser för hushållning och sparande. En omfattande rapport om inriktningen av energipolitiken läggs fram av en särskild arbetsgrupp inom det socialdemokratiska partiet. Resultaten av gruppens arbete kommer att bli föremål för en bred diskussion inom arbetarrörelsen. Byggnadsverksamheten är något av en motor på svensk arbetsmarknad. Det har uppskattas att ungefär var sjätte sysselsatt på ett eller annat sätt för sin sysselsättning är beroende av byggandet. t2 1977/78. Byggaktiviteten i den svenska ekonomin föll tillbaka . Regeringen bär ett direkt ansvar härför. Antalet påbörjade lägenheter uppgick preliminärt till endast 48 OOO. En minskning med 9 000 innan. Regeringens insatser för att undvika denna nedgång har i stort bestått i vidgningar av underlaget för statliga bostadslån. I övrigt har man skjutit över ansvaret för byggvolymens utveckling på kommunerna. steg byggnadskostnaderna kraftigt. Detta verkade återhållande på igångsättningen. Bakom denna utveckling dolde sig dels stigande priser på byggmateriel, dels höjd mervärdeskatt. Till detta kom så att bostadsbyggandets försörjning med kreditiv och långa lån inte kunde genomföras utan störningar, vilket fick återverkningar på påbörjandet av nya lägenheter. Regeringen bär ett direkt ansvar för såväl prisutveckling som kreditförsörjning. införde regeringen en särskild avgift för s. k. oprioriterat byggande. Avgiften infördes som ett led i regeringens besparingsåtgärder för att dämpa byggaktiviteten vid då den totala byggnadsverksamheten visade tecken på nedgång. Avgiften avskaffades efter upprepade krav från socialdemokratin. Regeringen hade då genom byggandets försvagade utveckling i olika delar av landet tvingats till omfattande dispensering. Det statliga byggandet kom att störas genom upprepade regeringsingripanden. I budgetpropositionen 1977 lade regeringen fram förslag om statliga byggnadsinvesteringar och om skolbyggandet. Beslut härom fattades av . I sitt förslag till besparingsåtgärder föreslog regeringen kort därefter att beslutat byggande till ett värde av närmare 200 milj. kr. Skolbyggandet skars ned, trots att en enig riksdag begärt höjda investeringsramar. återkom så regeringen ånyo, men med förslag om tidigareläggning av statligt byggande till samma belopp. Regeringens sätt att sköta byggplaneringen gjorde statens byggande ryckigt och störde sysselsättningen. Denna sammanfattning av regeringens politik för bostadsbyggande, statligt byggande och byggande i övrigt visar på avgörande svagheter. Att i detta läge skjuta över ansvaret för byggandets utveckling på kommunerna framstår som svårt att försvara. varnade vi för en nedgång i byggnadsverksamheten, och vi lade fram ett program i sju punkter för att värna byggandets volym och byggsysselsättningen. Vi upprepade våra krav i motionen 1976/77:1613. Med undantag för vårt krav att avskaffa den särskilda investeringsavgiften beslutades dock inga åtgärder av vare sig den borgerliga riksdagsmajoriteten eller av regeringen. Detta är beklagligt. I de inledande avsnitten i denna motion redovisar vi hur sysselsättningsläget för byggnadsarbetena i landet kom att allvarligt försämras . Mot 1977/78:893 I särskilda motioner rörande bostadsbyggande, investeringsramar för skolbyggande m. m. lägger vi ånyo fram förslag till åtgärder för ökad byggnadsverksamhet och förstärkt sysselsättning. Denna genomgång av politiska sakområden med stor betydelse för sysselsättningen är inte heltäckande. Redan denna redovisning bygger dock under följande krav på en samordnad sysselsättningspolitik. Arbete åt alla kan förverkligas först om enskilda politiska beslut konsekvent föregås av en prövning av deras såväl omedelbara som långsiktiga effekter på sysselsättningen. För att trygga målet full sysselsättning krävs en målmedveten samordning av handlandet inom ett stort antal verksamhetsområden. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken, finanspolitiken, närings- och branschpolitiken, energipolitiken, investeringspolitiken inkl. byggnadsverksamheten samt forsknings- och utvecklingspolitiken måste utformas med utgångspunkt i en framtidsinriktad strategi, där politiska ställningstaganden kan inordnas i ett system av samverkande åtgärder för utveckling och sysselsättning. Den borgerliga regeringens sysselsättningspolitik har inte svarat upp till dessa krav. Därmed har bl. a. behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser ökat utöver vad som behövt betingas av konjunkturutvecklingen. Vad vi här anfört rörande krav på och förutsättningar för en samordnad sysselsättningspolitik bör av ges regeringen till känna. Med denna genomgång har vi vidare berört socialdemokratins samlade politik för sysselsättning och utveckling som den nu föreläggs i ett stort antal motioner. Ett genomförande av våra förslag skulle verksamt bidra till att återupprätta den svenska ekonomins inre och yttre balans samt återskapa framtidstron i vårt samhälle. Genom de direkta sysselsättningsskapande effekter som därmed skulle uppnås skulle också arbetsmarknadspolitiken kunna avlastas sina nuvarande defensiva uppgifter. Den skulle åter kunna inriktas mot offensiva insatser för att förmedla de arbetstillfällen som vår politik skapar till personer som är arbetslösa, går i beredskapsarbete, företagsutbildning eller sysselsätts genom andra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Den i dagens läge viktigaste sysselsättningspolitiska åtgärden är att bringa den borgerliga stagnationspolitiken att upphöra. Med våra förslag inleds en politik som leder mot fullt utnyttjande av vår produktionskapacitet. För att på kort sikt öka arbetskraftsefterfrågan som vi långsiktigt förstärker vår produktionskapacitet och våra sysselsättningsmöjligheter stimuleras kapitalbildningen på bred front. Den kraftfulla investeringssatsning som vi föreslår och som omfattar industriinvesteringar, bostadsbyggande, investeringar i statligt företag samt kraf tiga påslag på de statliga investeringarna leder till en betydande ökning i nettoefterfrågan på arbetskraft. Arbetsmarknadspolitiken utgör en hörnpelare i en samordnad sysselsättningsskapande politik för full, produktiv och fritt vald sysselsättning. Detta mål nås inte en gång för alla. Full sysselsättning tryggas endast genom åtgärder, som ständigt anpassas till situationens krav. F. n. beräknas av arbetskraften vara sysselsatta i offentliga arbeten samt arbetsmarknadspolitisk! Verksamheten leds och genomförs med kompetens och initiativkraft av arbetsmarknadsverket. I de tidigare avsnitten har vi redovisat de samlade konsekvenserna av den borgerliga regeringens oförmåga att föra en samordnad sysselsättningspolitik. Denna bristande förmåga har lett till att alla tillgängliga arbetsmarknadspolitiska instrument nu får utnyttjas genom stora insatser av offentliga budgetmedel. har de borgerligas svaga finanspolitik, med mycket stora budgetunderskott som följd, reducerat regeringens möjligheter att i längden och ev. i ökande omfattning genomföra de massiva arbetsmarknadspolitiska insatser, som blir nödvändiga till följd av regeringens politik i övrigt. Detta inger den största oro. I det följande framlägger vi våra förslag rörande arbetsmarknadspolitiken samt dess inordnande i en samordnad sysselsättningspolitik. Inriktningen av våra förslag sammanfattas nedan. Målet är nu att öka antalet arbetstillfällen. Av särskild betydelse är att industrisysselsättningen värnas. Produktionsapparaten byggs ut. Tekniskt och naturvetenskapligt forsknings- och utvecklingsarbete stimuleras. Arbetsmarknadspolitiska medel sätts in för att komplettera denna satsning på utveckling och framsteg. Efterfrågan på arbetskraft sviktar f. n. För att möta denna situation stärks arbetsförmedlingens resurser, allmän anmälan av lediga platser byggs ut, insatserna för att bereda ungdomen arbete, utbildning och praktik intensifieras, stödet för personer med arbetshandikapp vidareutvecklas, åtgärderna för jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetslivet förs vidare, den enskildes ställning stärks genom utbyggd utbildningsverksamhet, permitteringar och uppsägningar möts med sysselsättningsstödjande insatser och lagstiftning, den breda arsenalen av selektiva stödformer effektiviseras. Arbetslivserfarenhet och yrkesskicklighet tas till vara Enligt socialdemokratins uppfattning bör en av de viktigaste utgångspunkterna för en sysselsättningsskapande ekonomisk politik vara att öka industriinvesteringarna. En sådan utveckling förenad med teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete är vår enda möjlighet att reducera det stora underskottet i våra utrikesaffärer, att genom inkomstbringande produktion finansiera utbyggnaden av den offentliga sektorn, att betala räntor och amorteringar på den utländska skuldsättningen samt att ta igen de förluster i form av rena standardsänkningar som uppstår . I särskild partimotion lägger vi fram förslag om insatser för ökade forsknings- och utvecklingsinsatser. I arbetslivet har många sysselsatta i produktionen förvärvat hög yrkesskicklighet och stor erfarenhet. Dessa människors kunskaper om arbetsmetoder och produktionens organisation samt idéer om möjlig produkt- och metodutveckling tas inte regelmässigt till vara. Detta hämmar företagens utvecklingsmöjligheter och kan inte sällan stå i vägen för de anställdas önskan om delaktighet och engagemang i arbetet. Den satsning som föreslås av socialdemokratin för teknisk förnyelse bör därför kompletteras med vidgade möjligheter för de anställda att engagera sig i företagens utvecklingsansträngningar för att därigenom ställa de arbetandes samlade erfarenheter, kunskaper och idéer i utvecklingens tjänst. startar LO och TCO gemensamt en kampanj för att stimulera de fackligt aktiva att ta ökad del i det egna företagets utveckling och då i bl. a. frågan om produkter och produktutveckling. Denna satsning ligger helt i linje med den syn vi här redovisat. För att stimulera företagen att i ökad utsträckning ta till vara de anställdas erfarenheter och kunnande och bereda arbetslösa yrkesarbetare sysselsättning föreslår vi att ett tidsbegränsat utvecklingsoch nyrekryteringsstöd införs till förmån för tillverkningsindustrin. Stödet bör tillföras företagen genom att det nuvarande stödet för utbildning av redan anställd i samband med anställning av ersättare vidgas till att även omfatta anställd som lämnar produktionsarbete och som sysselsätts med utvecklingsarbete. Bidrag bör utgå med . per anställd i utvecklingsarbete och arbetad timme. Bidragsberättigat utvecklingsarbete bör för en och samma person omfatta sysselsättning i högst och verksamheten vara skild från den ordinarie produktionen. Dock bör den regeln gälla att bidrag med . för utvecklingsarbete i kombination med anställning av ersättare bör kunna utgå för verksamhet t. o. m. utgången av . Då företrädesvis erfarna yrkesarbetare torde komma i fråga för medverkan i utvecklingsarbetet torde efterfrågan på ersättare riktas mot personer med goda yrkeskunskaper. Den föreslagna vidgningen av bidragsberättigad verksamhet med kombinerad utbildning/utveckling samt ersättare skulle därmed kunna medverka till att möta den utveckling mot ökad arbetslöshet för även de redan etablerade på arbetsmarknaden som kunnat avläsas i industrikassorna. Utgifterna för det föreslagna bidraget torde få belasta anslaget B 2. Bidrag till arbetsmarknadsutbildning, anslagsposten. Det är nu inte möjligt att närmare ange omfattningen av den stödberättigade verksamheten. De ökade kostnader som kan föranledas av den föreslagna vidgningen av gällande stödregler beräknas rymmas inom ramen för de medel som arbetsmarknadsministern beräknat för att täcka de totala kostnaderna för arbetsmarknadsutbildningen. Under den första delen av har arbetsförmedlingen varit föremål för en genomgripande förnyelse. Den har tagit sig uttryck i en kraftig personalökning, nya organisatoriska former och nya tekniska hjälpmedel. Denna förnyelse har byggt på insikten om arbetsförmedlingens stora betydelse för att arbetsmarknaden skall fungera på ett tillfredsställande sätt. I tider med sviktande efterfrågan på arbetskraft växer kraven på effektiva insatser från arbetsförmedlingen. ställs förmedlingen inför växande svårigheter. De enskilda förmedlingstjänsterna för placering av arbetslösa ökar i antal som de med minskande utbud av lediga platser blir mer arbetskrävande och tidsödande. Kontaktverksamheten med företagen måste intensifieras som behovet av insatser för särskilt utsatta grupper som kvinnor, ungdom och handikappade växer. I budgetpropositionen 1977 tillfördes AMS reellt 140 personer. tillfördes verket medel för ytterligare 150 tjänster. Sammanlagt ökades därmed tjänsteantalet med 290 . I sin anslagsframställning för /79 har AMS begärt 450 nya tjänster. Arbetsmarknadsministern föreslår nu att verket, utöver anslag i förra årets budgetproposition, tillförs medel motsvarande 225 tjänster. Med regeringsbeslutet om tidigareläggning av anställning av 150 förmedlingsaspiranter innebär regeringens förslag ett reellt tillskott för AMS med endast 75 tjänster /79. Detta innebär en drastisk neddragning av verkets personaltillskott. Trots den strama utgiftsprövning som måste prägla budgetbehandlingen kan socialdemokratin, mot bakgrund av de växande krav på effektiva insatser från arbetsmarknadsverket som utvecklingen på arbets marknaden kommer att ställa, inte acceptera en så drastisk neddragning. Enligt vår mening bör arbetsmarknadsverket under nästa budgetår få disponera , vilket innebär en uppräkning av medlen för lönekostnader och expenser med sammanlagt 19,8 milj. kr. Detta bör ge utrymme för ett reellt personaltillskott med 300 nya tjänser, dvs. 225 tjänster mer än i regeringsförslaget. Med dessa ökade resurser bör AMS bl. a. kunna dels vidga verksamheten med allmän platsanmälan, dels intensifiera insatserna för arbetslösa ungdomar, dels öka personalinsatsen i anpassningsverksamheten. Vi återkommer till detta i det följande. Lagen om arbetsgivares skyldighet att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen oftast benämnd lagen om allmän platsanmälan utfärdades och trädde i kraft i , och . Lagen reglerar anmälan om platser lediga för extern rekrytering avseende en anställningstid . Bland de anställningar som ej omfattas av lagen kan nämnas statliga tjänster, statligt reglerade lärartjänster, anställning i arbetsgivarens hushåll och anställning i företagsledande ställning. Fr. o. m. gäller lagen även i , och . Sedan lagen trädde i kraft i och har tillströmningen av lediga platser till arbetsförmedlingen i detta område skilt sig markant från utvecklingen i övriga riket. som sydlänen noterar en ökning i antalet nyanmälda lediga platser, längre än , med drygt 21 000 jämfört med noteras i övriga riket en minskning på drygt 30 000; detta trots att sysselsättningsutvecklingen varit något sämre i och än i resten av landet. Totalt beräknas lagen ha medfört en ca 40-procentig ökning i platstillflödet till arbetsförmedlingen. Även i AB, C och D län har noterats kraftiga ökningar av antalet nyanmälda lediga platser. Den ökade tillgången på lediga platser har medfört att valmöjligheterna ökat för de arbetssökande som vänder sig till arbetsförmedlingen. Som en följd av detta har antalet ombytessökande som utnyttjar förmedlingen ökat kraftigt i jämförelse med riket i övrigt. En klar ökning noteras även för sökande med tillfälligt arbete. De arbetslösa utnyttjade redan tidigare arbetsförmedlingen i mycket stor utsträckning, och här har heller inte skett några förändringar i och med att allmän platsanmälan införts. har i sin anslagsframställning föreslagit att lagen om allmän platsanmälan /79 skall utvidgas till att omfatta ytterligare tio län. I skrivelse till regeringen har AMS under hänvisning till arbetsmarknadsläget understrukit att tidigareläggning av införandet av allmän platsanmälan till i F, N, O, P, R och S län skulle få stor betydelse för arbetsförmedlingens möjligheter att ge tillfredsställande service åt både arbetssökande och arbetsgivare. Inom detta område, som svarar för drygt en fjärdedel av rikets arbetsmarknad, har tillströmningen av lediga platser till arbetsförmedlingen minskat kraftigare än i övriga riket . har antalet arbetslösa arbetssökande vid förmedlingen ökat. Resultatet har blivit att förhållandet mellan antalet lediga platser och antalet arbetslösa arbetssökande försämrats kraftigt. Då tillströmningen av lediga platser på grund av rådande konjunkturförhållande minskat, framhåller AMS att den föreslagna tidigareläggningen av en utvidgad allmän platsanmälan kan genomföras inom ramen för den anslagstilldelning som erhållit för /78. I budgetpropositionen föreslår arbetsmarknadsministern, under hänvisning till behovet av ytterligare utvärderingar av effekterna av den allmänna platsanmälan, att utbyggnaden begränsas till att omfatta fyra nya län. Vi delar AMS uppfattning att de redovisade erfarenheterna från försöken med allmän platsanmälan är synnerligen positiva. Särskilt finner vi arbetsmarknadsministerns hållning förvånande, eftersom AMS understrukit att den av verket föreslagna tidigareläggningen kan genomföras inom ramen för redan anvisade medel. har mycket stora belopp ställts till företagens förfogande som stöd för att upprätthålla sysselsättningen. Vi finner det vara en rimlig förhoppning att man från företagens sida nu visar ett växande intresse att ställa lediga platser till arbetsförmedlingens förfogande. Vi föreslår därför att allmän platsanmälan vidgas i enlighet med arbetsmarknadsverkets förslag, vilket innebär att verksamheten fr. o. m. även omfattar F, N, O, P, R och S län. Fr. o. m. bör lagen kunna tillämpas i ytterligare fyra län. Verksamheten bör här påbörjas i den takt som AMS finner möjligt med bl. a. utnyttjande av de vidgade personalresurser vi föreslagit i det tidigare. En utvidgning av allmän platsanmälan i enlighet med vårt förslag skulle också underlätta fullföljandet av den överenskommelse sorn 1973 träffades mellan arbetsmarknadsmyndigheterna och arbetsmarknadens parter i och , överenskommelsen innebär att svenska företag som söker finsk arbetskraft måste göra det genom arbetsförmedlingen och att enskilda som vill flytta mellan länderna skall stimuleras att ta kontakt med arbetsförmedlingen. Av de män som 1974 invandrade från till hade också haft sådan kontakt med arbetsförmedlingen. Denna siffra har sjunkit kraftigt och Kamratvärvning understödd av företagen präglar i stor utsträckning den finska invandringen. Arbete, praktik och utbildning för alla ungdomar I vår partimotion 1977/78: 58 om särskilda åtgärder för att främja sysselsättningen /78 ägnade vi ungdomens problem på arbetsmarknaden särskild uppmärksamhet. I motionen redovisade vi utförligt ett stort antal förslag till åtgärder för de ungas sysselsättning och utbildning. Vi föreslog att en särskild kommission skulle tillkallas för att med största skyndsamhet utveckla och pröva nya instrument som kan sättas in i kampen mot ungdomsarbetslösheten. beslöt sedermera i enlighet med vårt förslag. beslut hade ännu inte föranlett någon åtgärd från arbetsmarknadsministerns sida. Ytterligare försening vore ytterst beklaglig. Varje kommun och varje landsting skulle i den situation vi nu har behöva en sysselsättningsplan och ett åtgärdsprogram för ungdomarna. En väg att fånga upp konstruktiva förslag i ett sådant arbete kunde vara att även lokalt och regionalt inrätta särskilda arbetsgrupper eller kommissioner. I vissa kommuner har invandrarungdomarna en särskilt utsatt situation. Det är viktigt att invandrarorganisaioneras synpunkter och erfarenheter tas till vara i strävan att hjälpa dessa ungdomar. Socialdemokratin och är beredda att ta sin del av ansvaret för kampen mot ungdomsarbetslösheten. Därför har vi nu tillsatt en gemensam arbetsgrupp som skall arbeta vidare med våra konkreta förslag hur ungdomar skall få arbete. De förslag rörande särskilda ungdomsinsatser som lagts fram av sysselsättningsutredningen är f. n. föremål för remissbehandling. Vi förutsätter att , i den mån riksdagsbeslut erfordras, föreläggs förslag i dessa delar liksom att kommissionens kommande förslag blir föremål för regeringsbeslut och riksdagsbehandling utan ytterligare tidsutdräkt. Mot bakgrund av vad i övrigt sägs i denna motion om de handikappades utsatta läge anser vi vidare att kommissionen noggrant bör pröva de förslag om insatser för unga handikappades arbetsmöjligheter som framförts av HCK, bl. a. i fråga om arbetslivspraktik, arbetsbiträde m. m. Då läget för ungdomen fortsätter att utvecklas i oroande riktning och då viktig tid kan gå förlorad i kampen mot ungdomsarbetslösheten, vill vi redan nu framföra förslag till förmån för de ungas sysselsättningsmöjligheter.