mot · G1021663 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1663-1670 av m. fl. om beredskapsarbete inom skogsbruket Gallringsandelen i virkesfångsten från privatskogsbruket har varit hög . Detta har varit väl motiverat från skogsvårdssynpunkt efter en rad dåliga år och med mycket låg gallringsaktivitet. Gallringarna har också varit positiva från sysselsättningssynpunkt. En förutsättning för den stora gallringsandelen har varit goda massavedspriser. Så sent som hade man allmänt inom skogsbruket den förhoppningen att priserna på massaved skulle kunna förbli oförändrade även under innevarande säsong, vilket skulle innebära möjligheter att fortsätta med gallringar även i relativt klen skog. Skogsindustrin gick ut med sänkta massavedspriser som en nödvändig följd av den försämrade lönsamheten i förädlingsindustrin. Detta ändrade radikalt förutsättningarna för avverkningarna 1977/78. Eftersom kostnaderna för arbetskraft och maskiner har stigit kraftigt , innebar prissänkningen på massaveden att det blev svårt att få klena gallringar att gå ihop. Trots de försämrade förutsättningarna för gallring har sysselsättningen av de anställda i skogsbruket i stort sett kunnat under innevarande säsong. Detta har varit möjligt genom att flertalet skogsägareföreningar hade uppdrag i lager från föregående säsong och dessutom satsade kraftigt på virkesanskaffning . Förutsättningarna inför nästkommande avverkningssäsong, 1978/79, kommer med stor sannolikhet att ytterligare försämras. Kostnaderna för avverkningsarbeten fortsätter att stiga. Någon prishöjning på massaveden /79 torde vara helt utesluten, med hänsyn till nuvarande marknadsutsikter och skogsindustrins ekonomiska läge. Möjligheterna till lönsam gallring kommer därmed att ytterligare begränsas, vilket med all sannolikhet kommer att medföra sysselsättningsproblem för arbetskraften i skogsbruket. Utöver sysselsättningsproblemen får denna utveckling negativa konsekvenser genom att de från produktionssynpunkt mest angelägna gallringarna, första-gallringarna, ej blir utförda eller åtminstone senarelagda . Med hänsyn till bristen på yngre och medelålders skog i och norra är en eftersatt skötsel av dessa skogsbestånd synnerligen allvarlig. Eftersatta gallringar i yngre skog leder nämligen till att den befarade virkessvackan i svenskt skogsbruk ytterligare fördjupas. 1 1977/78. Med hänsyn till den höga arbetslösheten och risken att denna kommer att bestå även synes det vara i hög grad angeläget att produktiva sysselsättningsskapande åtgärder genomförs. Hit hör skogsvårdande arbeten, och dessa är dessutom billigare per dagsverke än de flesta andra sysselsättningsskapande insatser. Sålunda framgår budgetpropositionen att totalkostnaden /77 per sysselsättningsdag i allmänt beredskapsarbete inom skogsvård är . och i särskilda beredskapsarbeten . I första fallet är det endast tjänster och vård som har lägre kostnad, och i det senare fallet är arbeten inom skogsvård lägst värderade av samtliga. Tyvärr har skogsvård som beredskapsobjekt minskat . 1972/73 redovisades i skogsvårdsarbete, medan antalet 1976/ 77 var 650 000. Mot bakgrund av den ökade arbetslösheten synes det finnas god anledning att nu åter sätta in större del av sysselsättningsskapande åtgärder i skogsbruket. Det bör också framhållas att arbete inom skogsvård kan anses som i hög grad meningsfyllda och produktiva insatser, som bör ge en god avkastning till folkhushållet och ekonomin. Det är en ytterligare anledning att öka den andel av de sysselsättningsskapande resurserna som går till sysselsättning inom olika arbetsuppgifter i skogsvårdande syfte. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att uttalar, att beredskapsmedel i ökad omfattning används för sysselsättning i skogsvårdande insatser såsom återväxtåtgärder och röjning samt avverkningar i klena gallringar och restskog. () ()