mot · G1021776 · 1978-03-14 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:104 med förslag om utvidgad rätt till ledighet för vård av barn, m. m. 1 Utgångspunkter för socialdemokratisk familjepolitik För socialdemokratin är familjepolitiken en del av en samlad politik för att åstadkomma en social utjämning och att skapa ett bättre samhälle. Socialdemokratin har därför gått i spetsen för att genomdriva åtgärder som förbättrar barnens levnads- och uppväxtvillkor och leder till en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. I motionen 1976/77:257 redovisade vi riktlinjer för de närmaste årens familjepolitiska reformarbete som de beslutats av den senaste socialdemokratiska partikongressen. 1 flera motioner till årets riksdag har vi lagt fram förslag om förstärkta insatser på familjepolitikens område. I motionen 1977/78:332 begär vi bl. a. en utbyggnadsplan för barnomsorgen så att det av statsmakterna formulerade målet full behovstäckning kan nås. I motionen 1977/78:327 föreslår vi att ställer sig bakom ett principbeslut om utbyggnad av föräldraförsäkringen till att omfatta . I motionen 1977/78:351 lägger vi fram förslag om förbättrat bostadsstöd, varigenom t. ex. tvåbarnsfamiljer i normala inkomstlägen skulle tillföras ca 1 500 - . i höjda bostadsbidrag. Vi häri motionen 1977/78:331 motsatt oss de försämringar av bosättningslånen som den borgerliga regeringen föreslagit i budgetpropositionen. Den allmänna fritidsverksamhet i anslutning till skoldagen som var en del i reformen om skolans inre arbete bör garanteras fortsatt medelstilldelning. I motionen 1977/78:735 motsätter vi oss därför den borgerliga regeringens indragning av dessa pengar. 1 motionen 1977/78:1688 lägger vi fram förslag om åtgärder för att åstadkomma en god boendemiljö. Mot bakgrund av de riktlinjer och förslag på familjepolitikens område som vi lagt fram i dessa motioner har vi granskat regeringens förslag i förevarande proposition. 2 Allmänna synpunkter på propositionen Propositionen innefattar förslag om rätt till heltidsledighet för föräldrar med barn upp till 1 1/ålder och deltidsledighet för föräldrar med barn . Förslaget presenteras som en familjepolitisk reform, syftande till att medge ökad samvaro mellan barn och föräldrar samt till att åstadkomma ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Den föreslagna åtgärden är i stort sett en anpassning för den kommunala och privata arbetsmarknadens del av de regler som gällt för den statliga arbetsmarknaden. Det hade då varit naturligt att man som ett underlag för beslut hade redovisat en utvärdering av de statliga reglerna. Men varken arbetsgruppen i eller den borgerliga regeringen redovisar material av värde i sammanhanget. Torftigheten i detta avseende är så framträdande att departementschefen tvingas konstatera beträffande visst material från budgetdepartementet att det inte ens är möjligt att närmare analysera hur möjligheterna till ledighet har utnyttjats. Eftersom de statliga bestämmelserna omfattar anställda med olika tjänstgöringar och i skilda yrken, skulle en sådan genomlysning ha varit av betydelse för att bedöma effekterna av nu framlagt förslag. För vissa anställda innebär de föreslagna lagreglerna en fördel. Det är sålunda en trygghet att kunna återgå till heltidsarbete efter ledighet för vård av barn. Betydande principiella och praktiska invändningar kan dock riktas mot förslaget. a. TCO framhåller kan man befara att endast de familjer som har råd att avstå från en del av sin inkomst kommer att kunna dra nytta av reformen, eftersom den inte är förenad med någon rätt till ersättning för inkomstbortfallet. Reformen är inte till för låginkomsttagare och ensamstående föräldrar. Vi vill i detta sammanhang särskilt redovisa vad TCO anfört just beträffande de ensamstående föräldrarnas möjlighet att utnyttja åtgärden. Av de 640 000 familjer som hade barn utgjorde ensamföräldrarna . av dessa var kvinnor. som man kan konstatera att av totala antalet kvinnor med barn , arbetade på heltid, så var motsvarande siffra för ensamföräldrarna . Dessa siffror visar att det i många tvåföräldersfamiljer bedöms vara ekonomiskt möjligt att den ena föräldern (oftast modern) har förkortad arbetstid. Att det just är modern som tar ut den kortare tiden får anses ha samband inte bara med den traditionella uppfattningen om kvinnan som huvudansvarig för hem och barn, utan också med det faktum att kvinnan så gott som alltid har en lägre lön än mannen. Siffrorna visar också att en majoritet av ensamföräldrarna inte bedömt det vara ekonomiskt möjligt att förkorta sin arbetstid, trots att de arbetsmarknadsmässiga förutsättningarna knappast skiljer sig mot vad som gäller för tvåföräldersfamiljerna. är det rimligt att räkna med att ensamföräldrarnas behov av förkortad arbetstid är större än vad som gäller för tvåföräldersfamiljen. Ensamföräldern skall inte bara klara av vård av barn och sitt arbete, utan också ensam utföra alla andra sysslor i och omkring hemmet. På många arbetsplatser kommer det också att föreligga organisatoriska och andra hinder för att ledighetsreglerna skall kunna utnyttjas. a. LO påpekar gäller det inte minst många skiftarbetande och andra med oregelbundna eller obekväma arbetstider liksom många anställda i hårt bundet linearbete och i lagarbete m. fl. LO:s synpunkter har också stöd i de undersökningar som en tidigare arbetsgrupp inom redovisat (Ds S 1976:5). Av dessa framgick bl. a. attén förkortad arbetsdag för småbarnsföräldrar möter en rad olika problem, vilka hänför sig till både arbetstidsformen på arbetsplatsen och arbetets art. Svårigheterna är särskilt framträdande inom sjukvården och hos trafikföretag men finns också vid företag med två- och främst treskift. Däremot ansåg arbetsgruppen att svårigheterna skulle kunna bemästras på arbetsplatser med övervägande administrativa uppgifter och inom handeln. Några nya uppgifter som går emot dessa slutsatser finns inte i propositionen. Det bör också uppmärksammas att för den stora grupp som deltidsarbetar innebär förslaget inte någon rätt att övergå till heltidsarbete. Det är ca 900 000 som deltidsarbetar, och det är främst fråga om kvinnor. Vi vet att en inte obetydlig del av dem skulle vilja ha ett heltidsjobb. För denna grupp blir det ökade svårigheter genom de nya lagreglerna. Deltidsarbetet synes nu tillta, bl. a. som en följd av regeringens passiva ekonomiska politik. Vi vill i detta sammanhang erinra om att den tidigare jämställdhetsdelegationen lagt fram förslag om ändring av trygghetslagarna i syfte att göra det möjligt för deltidsarbetande att övergå till heltidsarbete. Den borgerliga regeringen har inte lagt förslag om ett genomförande av delegationens framställning, och inte heller i denna proposition behandlas frågan. När nu frågan överlämnats till utredningen för översyn av anställningsskyddslagstiftningen, är det angeläget att utredningen snabbt tar upp denna fråga. Problem kan komma att uppstå inom den offentliga sektorn, vilket , och redovisat. En annan aspekt som försummats av den borgerliga regeringen i detta sammanhang gäller betydelsen av att arbetslivet anpassas till människorna och att det tar hänsyn till föräldrars och barns behov. Det gäller då, som LO framhållit, inte bara förändring av arbetstider utan också inflytande- och arbetsmiljöfrågor m. m. Föräldrar som utsätts för buller, stress och förslitning i arbetet har svårare att orka med att ge barnen en god omvårdnad. Ett monotont, hårt arbete kan göra det svårare att förmedla en aktiv, initiativrik inställning till barnen. Bundenhet gör det också svårt att hålla kontakt med daghem och skola och att ta hand om barnen vid akuta, oförutsedda behov. För dessa grupper innebär förslaget ingen lösning av problemen. Det betyder att mer genomgripande ändringar i arbetslivet krävs. Regeringens föreställning att åtgärderna skulle leda till en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor är också obefogad. Med all sannolikhet kommer ledighetsmöjligheterna att främst utnyttjas av kvinnor, Uppgifterna från den statliga sektorn tyder på detta. I förslaget finns inte heller något instrument som skulle kunna åstadkomma en utjämning, vilket t. ex. det socialdemokratiska förslaget om föräldraförsäkringen innehåller. Vår uppfattning om förslagets begränsade effekt i dessa avseenden stämmer överens med de synpunkter LO och TCO redovisat i denna del. Ett genomförande av ledighetsförslaget kan vidare, särskilt om det kombineras med vårdnadsbidrag, innebära ytterligare ett argument för dem som vill förhindra barnomsorgens utbyggnad. Särskilt gäller detta utbyggnaden av spädbarnsavdelningar. Vi konstaterar också att regeringen inte gjort några bedömningar av de samhällsekonomiska och statsfinansiella konsekvenser ett genomförande av förslaget kan få. Sammanfattningsvis innebär vår bedömning av det nu aktuella regeringsförslaget om ledighet utan lön att det kommer att vara till fördel i enskilda fall, där arbetsgivaren motsätter sig ledighet av här avsett slag. För andra grupper blir de nya lagreglerna av mycket begränsat värde. Låginkomsttagare, ensamstående och anställda med obekväma arbetstider lämnas i stort sett utanför. Förslaget kan snarare antas befästa ett traditionellt könsrollsmönster än positivt påverka jämställdhetssträvandena i samhället. Socialdemokratin har, som nämnts ovan, i motionen 1977/78:327 lagt fram förslag om ett principbeslut rörande en utbyggnad av föräldraförsäkringen till att omfatta tolv månaders ersättningsberättigad ledighet. Genom utformningen av ersättningsbestämmelserna och en strikt kvotering av en del av ledighetstiden kan genom detta förslag båda föräldrarnas ansvar för barnet slås fast. För att regeringsförslaget skall kunna få betydelse för föräldrarna, bör det kombineras med ett genomförande av förslagen i motion 327. Därigenom skulle alla kunna utnyttja en utökad ledighet. 3 Förslag om utbyggnad av föräldraförsäkringen Det socialdemokratiska förslaget om en utbyggd föräldraförsäkring innebär följande. Den nya, särskilda föräldrapenningen har som främsta syfte att möjliggöra en ökad samvaro mellan barn och föräldrar. Det är därför viktigt att tiden utökas så att den sammanlagda föräldraledigheten kommer att uppgå och kunna tas ut, inom vissa angivna ramar, efter föräldrarnas behov och önskemål. En viktig del i det socialdemokratiska förslaget är att föräldraförsäkringen helt skall byggas upp enligt inkomstbortfallsprincipen. För den nionde månaden utgår föräldrapenningen f. n. bara med belopp motsvarande garantinivån, . I praktiken fråntar man härigenom förvärvsarbetande föräldrar möjligheten att utnyttja en del av föräldraförsäkringen, eftersom en ersättning för inkomstbortfallet för dem är en förutsättning för att kunna ta ut föräldraledigheten. inte minst den stora gruppen ensamstående föräldrar. I det socialdemokratiska utbyggnadsprogrammet för föräldraförsäkringen har rätten till den nya, särskilda föräldrapenningen knutits till varje barn - detta i motsats till de borgerligas planer på ett beskattat vårdnadsbidrag som har tänkts utgå per familj med samma belopp, oberoende av barnantalet. I vårt förslag medför varje nytt barn i familjen en rätt till en angiven föräldraledighet med föräldrapenning. Föräldraförsäkringen måste också utformas så att den innebär ett kraftigt stöd i arbetet för en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Mot den bakgrunden är en lika fördelning av ersättningstiden mellan föräldrarna en grundläggande regel i vårt förslag om föräldraförsäkringens utbyggnad. skall bara få göra undantag från den lika fördelningen, då särskilda skäl föreligger. har införts en närmast formell regel om att ersättningstiden fördelas lika mellan föräldrarna, men efter anmälan till skall föräldrarna utan att ange några skäl automatiskt kunna upphäva denna regel. Om man menar allvar med kravet på jämställdhet, räcker det enligt vår uppfattning inte med en regel som utan vidare kan upphävas. Det skulle enligt vår mening vara till stor skada för jämställdhetssträvandena, om man inte genomför en strikt lika fördelning av ersättningstiden mellan föräldrarna vid föräldraförsäkringens utbyggnad till en förmån som sträcker sig upp till barnets skolålder. Vi föreslår således att ersättningstiden för den särskilda föräldrapenning skall delas lika mellan föräldrarna och att undantag från denna regel endast får ske när det föreligger särkilda skäl. Vi kräver i samband härmed också en sådan ändring i föräldraförsäkringens nuvarande regler att rätten både till föräldrapenning och till den nya, särskilda föräldrapenningen överstigande garantinivån knyts till individen. Därigenom ges en förvärvsarbetande make rätt att utnyttja föräldraförsäkringen med föräldrapenning över garantinivån, även i det fall den andre föräldern är hemarbetande och inte uppbär föräldraförsäkringens garantibelopp. En förutsättning skall givetvis vara att föräldern faktiskt har hand om barnet . Vårt förslag innebär även ett krav på en höjning av garantinivån i försäkringen. bör enligt vår mening vid behandlingen av den nu föreliggande propositionen godkänna de av oss föreslagna riktlinjerna för föräldraförsäkringens utbyggnad. 4.1 Som tidigare nämnts redovisas i propositionen visst material om hur de nuvarande reglerna inom den statliga verksamheten fallit ut. Heltidsledighet har utnyttjats av av kvinnorna, och antalet ledighetsdagar utgör ; för männen är andelen och antalet dagar i För deltidsledigheten är proportionerna än mer ojämlika: 10,9 96 av kvinnorna har utnyttjat denna, av männen 0,2 96. De angivna siffrorna visaratt nuvarande regler utnyttjats i väsentligt större utsträckning av kvinnor än av män. Det finns en betydande risk för att också de nu föreslagna reglerna får denna effekt. De innehåller ju inte heller något aktivt instrument för att åstadkomma att båda föräldrarna utnyttjar ledighetsreglerna. Vi finner det särskilt viktigt att man i uppföljningsarbetet beaktar detta och anser det angeläget att genom ett särskilt uttalande understryker betydelsen härav. Detta bör ges regeringen till känna. 4.2 1 propositionen tas även frågan om informationsåtgärder upp. Till skillnad från andra reformer på arbetslivets område har det nu aktuella förslaget kommit till mot de stora löntagarorganisationernas, och f. ö. även arbetsgivarnas, önskemål. Propositionen har inte förberetts genom ett arbete, där de fackliga organisationerna tagit del, utan kommit till genom ett påbud från de borgerliga partierna. Mot den bakgrunden är det desto mer angeläget att man i genomförandestadiet rättar till vad som från statsmakternas sida brustit i förberedelsestadiet. Det krävs därför nu ett samarbete, där man från statens sida ställer material till de fackliga organisationerna för betydande informationsåtgärder. 4.3 Regeringen avser att tillsätta en grupp som skall följa upp erfarenheterna av de nya reglernas arbetsmarknadsmässiga konsekvenser. Detta är i sig bra. Men som vi framhållit i det tidigare, kan man befara att reglerna kan få en hindrande inverkan på utbyggnaden av daghemmen, framför allt spädbarnsavdelningarna. Statsmakterna har genom beslut vid riksdag bundit sig för ett ambitiöst utbyggnadsprogram inom barnomsorgen. Från socialdemokratisk sida har vi framhållit, senast i motionen 1977/78:332, nödvändigheten av att detta program genomförs. Vi föreslår därför att den nämnda arbetsgruppen också får i uppdrag att följa eventuella konsekvenser av de nya reglerna på barnomsorgens utbyggnad. Detta bör ges regeringen till känna. 4.4 Propositionen ger inga upplysningar om hur den utökade ledighetstiden, och i detta fall främst heltidsledigheten, kommer att behandlas i socialförsäkringssammanhang. har inte tagit upp detta i sitt remissyttrande, varför den som vill utnyttja reglerna inte kan få någon ledning om t. ex. sjukpenningsklassplaceringen. kan man enligt praxis kvarbli i sin sjukpenning vid högst ledighet. Även när det gäller andra försäkringar, som arbetslöshetsförsäkringen och avtalsförsäkringarna, kan på samma sätt nya frågeställningar aktualiseras. Vidare måste den nya lagstiftningens förhållande till trygghetslagarna klarläggas. Det sagda understryker ånyo att det är fråga om ett dåligt förberett förslag. bör därför av regeringen begära att denna ser till att de oklarheter som vidlåder propositionen i detta avseende ut, innan lagstiftningen träder i kraft och informationen påbörjas. Krävs riksdagsbeslut bör regeringen återkomma under höstens . Med stöd av det ovan anförda hemställs att 1. beslutar godkänna de riktlinjer för föräldraförsäkringens utbyggnad som anges i motionen, 2. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om a) uppföljning av lagreglerna från jämställdhetssynpunkt, b) uppföljning av lagreglerna från barnomsorgssynpunkt, 3. hos regeringen begär att frågan om de nya lagreglernas inverkan på förmånerna inom socialförsäkringen m. m. klarläggs. () () () () () () ()