mot · G202132 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor Den svenska varvsnäringen upplever f. n. en djup strukturkris. Krisen är en internationell företeelse, orsakad av bl. a. den långvariga internationella lågkonjunkturen i industriländerna, oljekrisen och en för snabb ökning av tonnaget . Enighet föreligger allmänt om att obalansen mellan produktionskapaciteten hos varven och efterfrågan på nyproducerade fartyg kommer att bestå under . En viss minskning av de svenska varvens nyproduktionskapacitet synes därför tyvärr oundviklig. Olika förslag har framförts om hur denna omställning skall kunna genomföras. Oavsett valet av metod och oavsett takten i omställningen bör det kunna nås enighet om att målet för detta arbete är effektiva företag som kan ge de anställda trygghet i anställningen. Företagen behöver stöd för krav på sig att vara verkligt aktiva för att finna köpare på världsmarknaden för fartyg och företagen behöver stöd för att utveckla nya produktidéer till konkreta produkter - kanske även i nya företagsenheter - för att till resp. orters arbetsmarknad skaffa nya arbetstillfällen. Resultaten av detta arbete måste sammanfasas med resultaten av de speciella näringspolitiska insatser och de arbetsmarknadsinsatser som initieras i propositionen. Med andra ord, varvsföretagens betydelse för resp. orters arbetsmarknad och näringsliv är så stor att den nödvändiga omstruktureringen måste få ske över en längre tidsperiod än vad som föreslås i varvspropositionen. För utgör varvsindustrin en oerhört viktig näringsgren. är speciellt utsatt eftersom i av antalet industrisysselsatta är verksamma vid Uddevallavarvet (3 000 anställda i och 300 i ). är också mycket beroende av varvsindustrin. var ca 11 000 personer anställda i varvsnäringen. I propositionen föreslås nu en minskning till 5 000 vid slutet av . har fått bära och föreslås få bära en mycket stor andel av nedskärningen av antalet varvsanställda. I denna motion kommer vi endast att beröra vissa delar av propositionen och då speciellt de som berör , eftersom andra motioner berör propositionen i övrigt. Planeringstid och varvsindustrins struktur En mera långsiktig bedömning av varvsproblemen och varvsstrukturen är nödvändig. Ur många aspekter är en lösning för önskvärd. diskussionen nämns såväl tvååriga som treåriga perioder samt att man inte skulle helt fastlägga omstruktureringsperiodens längd. Vid ett ställningstagande till omstruktureringens storlek nu och i form av antal anställda vid resp. varv är det angeläget att erhålla en planeringsperiod på minst tre och helst . En tvåårig period enligt propositionen är ett svagt alternativ. Vi förordar en fyraårsperiod. Ett alternativ till den av oss förordade längre perioden är att fastlägger omstruktureringens inriktning och fattar de beslut som erfordras ekonomiskt och organisatoriskt för att under en inte i tiden preciserad period genomföra dessa riktlinjer. Regeringen avser enligt propositionen att varvsproblemen ånyo skall diskuteras . Beställningar skall enligt förslaget nu kunna tas för leverans . Då varvsföretagen behöver minst 20 månaders tidsrum mellan kontraktsteckning och leverans uppkommer en omöjlig situation genom den snäva beslutstidpunkten () och det föreskrivna senaste leveransdatumet (). I bästa fall behövs 1981 - antagligen ännu fler månader - för leverans. Det föreslagna stödet blir med föreskrivna regler svårt att utnyttja. Detta talar för den längre planeringsperiod såsom vi ovan föreslagit. Vi noterar att i propositionen konstateras att har det besvärligaste sysselsättningsläget av samtliga varvsregioner. I ett varvsstruktursbeslut bör klart framgå att Uddevallavarvet är den statliga varvskoncernens nybyggnadsvarv. Uddevallavarvet beläggs med de order som erhålls för att härigenom hålla uppe antalet anställda och ge bästa möjliga ekonomiska resultat. 1 Uddevallavarvet ingår även Skandiaverken i . Företaget har ca 300 anställda och tillverkar ett antal olika produkter. Skandiaverken är den del av Uddevallavarvet som med störst framgång kan gå över till ytterligare andra verkstadsprodukter och därefter i stort sett gentemot varven vara motorleverantör. Om det arbete som pågår för att få nya produkter blir framgångsrikt bör det genom riksdagsbeslutets utformning göras klart att detta skall räknas även Uddevallavarvet till godo såsom om neddragning skett med 300 anställda, dvs. räknat med kravet i propositionen på personalneddragning med 400 i stället för 700 för att exemplifiera förslaget. I samband med de stora åtaganden staten måst göra för att rädda varvsindustrin har det ansetts nödvändigt att omstruktureringsarbetet kunnat ske genom ett enda företag - . När bilden av den framtida svenska varvsstrukturen nu klarnar bör man också se om denna form av central styrning och samordning är den rätta. De enheter som skall bli kvar efter omstruktureringen är redan i sig stora företag där några ytterligare stordriftsfördelar genom en enda koncern knappast finns. med de statliga ekonomiska åtaganden i form av kreditgarantier o. d. som antagligen även fortsättningsvis behövs - har säkerligen ett värde i sig och kan stimulera till ännu bättre effektivitet inom företaget och därmed branschen. I riktlinjerna för omstruktureringen bör därför även ingå en översyn av statens organisation för varvsföretagen. Åtgärder för att öka sysselsättningen i varvsregionerna Förbättring av sysselsättningsläget i varvsregionerna beräknas ske genom flera olika insatser. Vi hälsar detta med tillfredsställelse. Speciellt vill vi understryka angelägenheten av att de regionala utvecklingsfondernas resurser förstärks. Men det är när det gäller speciella insatser också viktigt att bibehålla den grundläggande regionalpolitiska inriktningen av åtgärder i resp. län så att man inte skapar kriser i andra delar av länet. Det bör observeras att varvsföretagen har stora arbetskraftsomland. Såväl utvecklingsfonderna som de speciellt tillskapade organen-typ investmentbolag-måste få möjlighet att arbeta över hela arbetsmarknadsregionen. Preciserat innebär detta att som varvsregion räknas A-region. Detta synsätt bör tillgodoses genom utformningen av beslut. I propositionen föreslås att med hänsyn till arbetsmarknadssituationen i bör i denna region stöd kunna lämnas även i form av bidrag till byggnadsinvesteringar. Vi utgår från att med region avses Aregionen och vill som byggnadsinvesterning bl. a. nämna att uppförande av industrihus för uthyrning bör kunna ingå bland stödberättigade projekt. Under arbetsmarknadspolitiska insatser föreslås en rad olika åtgärder, vari bl. a. ingår upprustning av och järnvägslinjen . och kommunen har arbetat med detta och hälsar möjligheten till genomförande med tillfredsställelse. Vi vill utöver de i propositionen nämnda projekten speciellt framhålla angelägenheten av att hamninvesteringar kommer till stånd i genom utbyggnader vid Fröland. Investeringar i detta skulle, utöver arbetstillfällen , också ge gynnsamma effekter för hamnverksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att vid behandling av propositionen 1978/79:49, i enlighet med vad som anförs i motionen uttalar sig beträffande 1. varvsnäringens struktur och planeringsperiodens längd, 2. effekten för Uddevallavarvet vid Skandiaverkens övergång till andra produkter i större utsträckning, 3. tolkningen av vad som avses med varvsregion och stödberättigade byggnadsinvesteringar, 4. arbetsmarknadspolitiska insatser i , 5. översyn av statens organisation för varvsföretagen. () ()