ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G202122 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 I propositionen 1978/79:25 har regeringen bl. a. redovisat, under huvudtitel, sitt beslut att låta fä utnyttja medel från inkomstskattetiteln för överförande till fonden för delpensionsförsäkring. Vi vill i anslutning härtill anföra följande. I motionen 1977/78:1052 framhöll vi att delpensioneringen skall helt finansieras av en särskild arbetsgivaravgift (f. n. 0,25 96). hade lagt fram förslag om en höjning av avgiften till 0,45 96. Vi uttalade vidare följande: Vi ser delpensionsförsäkringen som ett mycket viktigt inslag i det sociala trygghetssystemet. De uppgifter som nämnts ovan om utnyttjande och det material innehåller klargör också att det är fråga om en rättighet som utnyttjas av allt fler. Med hänsyn till det samband som finns mellan reformens innehåll och dess finansiering är vi oroade över regeringens passivitet när det gäller att tillföra delpensionsfonden erforderliga medel. Vi har också i samband därmed noterat den ståndpunkt som Svenska arbetsgivareföreningens representant intagit vid behandlingen av denna fråga i styrelse. Vi finner det därför nödvändigt att av regeringen begär förslag som tryggar delpensionsreformens innehåll i enlighet med gällande finansieringsbestämmelser. Den borgerliga riksdagsmajoriteten avslog emellertid vårt yrkande med hänvisning till att regeringen avsåg att lägga fram en proposition under vårriksdagen (SfU 1977/78:20). Någon sådan proposition kom inte till vårriksdagen. Skälet till att man från den borgerliga trepartiregeringens sida visat denna passivitet har aldrig redovisats. Det kan i varje fall inte ha varit ovetskap om de ekonomiska krav som riktats mot delpensionsfonden. Inte heller i den nu aktuella propositionen får man någon klarhet om regeringens inställning. Vi finner detta beklagligt och anser det nu än nödvändigare att, som vi tidigare begärt, av regeringen begär skyndsamt förslag som tryggar delpensionsreformens innehåll i enlighet med gällande finansieringsbestämmelser. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om delpensionsförsäkringen. () () () () () () () () ()
mot · G202123 · 1978-11-27 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 beviljade () ett statligt lån på 600 milj. kr. med villkorlig återbetalningsskyldighet. Som motiv för lånet och de speciella villkor som gäller framhölls att det på grund av sysselsättningsläget på de berörda orterna var av stort samhällsintresse att UHB kunde genomföra nödvändiga förändringar i sin verksamhet i en balanserad takt. Detta gällde bl. a. UHB:s stålsektor där man förutsåg strukturella förändringar. Mot denna bakgrund ansåg departementschefen det välmotiverat med en avstämning av situationen inom denna del av UHB:s verksamhet. Någon rapportering från denna avstämning har inte lämnats till . Det är angeläget att detta sker. Regeringen föreslår nu att en del av detta lån efter regeringens beslut skall kunna överföras till . Vi är beredda att acceptera förslaget under två förutsättningar. 1 samband med att UHB erhöll länet tillförsäkrades staten nödvändig insyn i verksamheten genom representation i . Om en del av lånet överförs till bör staten tillförsäkras motsvarande insyn i detta bolag. Lånet till UHB gavs för att underlätta en sysselsättningsmässigt balanserad utveckling. Detta måste självfallet vara vägledande även vid en delning av lånet. I propositionen framhölls också att är berett att medverka till att ersättningssyselsättning skapas på de orter som berörs av en kommande omstrukturering. Hur lånet delas mellan UHB och bör därför avgöras av resp. företags behov för att trygga sysselsättningen. Regeringen bör innan beslut om delningen fattas inhämta synpunkter från de fackliga organisationerna i de båda företagen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att 1. som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rapportering rörande strukturella förändringar av stålsektorn inom , 2. uttalar att de förutsättningar för överföring av del av lån från till som förordats i motionen bör gälla. () () () (S) () ()
mot · G202124 · 1978-11-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 I propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 föreslår regeringen att särskilda medel anvisas för information till invandrare års kommunalval. a. föreslås att 1 milj. kr. anvisas över tolfte huvudtitelns anslag D 3. Åtgärder för invandrare, anslagsposten Bidrag till avgränsade projekt m. m. Dessa medel skall fördelas av invandrarverket enligt de föreskrifter som gäller för projektbidrag. Enligt regeringen bör förutom invandrarorganisationer även svenska organisationer liksom kommuner kunna få bidrag för samma ändamål. Det är av särskild vikt att invandrarnas egna organisationer deltar i informationsarbetet. Genomgående saknar dock dessa föreningar egna ekonomiska resurser för ändamålet. De särskilda medel som statsmakterna nu ställer till förfogande för stöd till informationsprojekt års val är begränsade och bör enligt vår uppfattning därför användas för i första hand invandrarorganisationernas behov. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelningen av medel för information till invandrare års kommunalval. () () () () () () () () () () () GOTAB 58869 Slockholm 1978
mot · G202125 · 1978-11-27 00:00:00 — 1978/79 125-132 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 har stödområdesindelningen på olika sätt luckrats upp genom olika delbeslut. Det finns en uppenbar risk att man härigenom går miste om den helhetssyn som är så viktig när det gäller att ta ställning till hur resurserna skall fördelas. Exempel på sådana delbeslut om styrning av det regionalpolitiska stödet finns i propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor och i propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget. I den förstnämnda propositionen föreslås särskilda regionalpolitiska insatser i varvsregionerna, och i propositionen 1978/79:25 begärs förlängning av bidragstiden till för det förstärkta introduktionsstöd som gällt i . När det ursprungliga förslaget till det särskilda stödet till lades fram för redovisade vi en annan uppfattning om hur stödet borde ha utformats. I dagens läge godtar vi den föreslagna förlängningen med hänsyn till dess temporära karaktär och till att hela frågan om principerna för det regionalpolitiska stödet kommer att prövas på nytt av . Till frågor som rör varvsregionerna återkommer vi i anslutning till propositionen 1978/79:49. I anslutning till vad här anförts vill vi betona att det är angeläget att i den aviserade regionalpolitiska propositionen, som skall bygga på sysselsättningsutredningens arbete, läggs fram ett fullständigt förslag när det gäller fördelning av det regionalpolitiska stödet. Om man väljer att även arbeta med någon form av stödområden, och mycket talar för en sådan lösning, bör få ta ställning till förslag både om principer för områdesindelningen och om hur landet i praktiken skall delas in. 1 1978/79. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om principer för och avgränsning av stödområden. () () () () () ()
mot · G202128 · 1978-11-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor I propositionen samt i de delrapporter som bilagts densamma utgår man från att även fortsättningsvis inrikta fartygsexporten på redan befintliga handelspartner. Dessutom är den föreslagna 20-procentiga nedskärningen tydligen bara en etapp, eftersom man i förslaget även talar om ytterligare nedskärningar av antalet anställda efter 1980. Det är alltså ingen förbättring eller mildring av det Åslingska förslaget utan visar sig i sin förlängning vara ett sämre förslag, och inget förslag som kan godtas av de anställda vid berörda varvsorter. De arbetsmarknadsmässiga åtgärder som föreslås är, enligt vårt sätt att se, helt otillfredsställande. Det kan inte vara acceptabelt att de arbeten som erbjuds de människor som tvingas lämna varvsindustrin skall bestå av beredskapsarbeten i form av vägarbeten, upprustningar av järnvägsnät och dylikt. Ungdomens rätt till arbete måste tillgodoses i andra former än genom de statsbidrag som föreslås utgå till kommunerna för dessa beredskapsarbeten. 1 propositionen framhålls att de svenska varven ligger på en hög produktionsteknisk nivå och i det hänseendet mycket väl kan konkurrera internationellt. Det talar för att svensk varvsindustri inte skall bantas ned utan att en utveckling av varven bör ske. De måste få på sig att utveckla andra produkter än enbart fartyg. Flytande kemiska fabriker, transportsystem, hamnan läggningar och naturligtvis även specialfartyg bör kunna komma i fråga då det gäller produktionen på varven. Det är därför nödvändigt att på ett betydligt kraftfullare sätt stödja svensk varvsindustri med krediter, som gör det möjligt att behålla nuvarande sysselsättningsnivå. För att svensk varvsindustri skall kunna utvecklas måste också den ensidiga handelspolitiken brytas. 1. att avslår propositionen 1978/79:49, 2. att uttalar sig för att en samhällsägd produktionskedja måste upprättas inkluderande gruv-, stål-, varvs- och rederinäringar, 3. att uttalarsigförattseriösaansträngningargörsföratt introducera de svenska varvens produkter på den krisfria socialistiska marknaden och i utvecklingsländerna, 4. att i enlighet med statens ägaransvar för den svenska varvsindustrin ger regeringen till känna vad som i övrigt framhålls i denna motion.
mot · G202129 · 1978-11-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor Regeringen har i propositionen 1978/79:49 föreslagit åtgärder för att underlätta en, med hänsyn till förlusterna genom , nödvändig minskning av den svenska varvsindustrins kapacitet och för att påskynda en omställning till alternativ produktion. Till den i propositionen föreslagna nedbantningen av Uddevallavarvet ställer jag mig helt avvisande. De varvsenheter som inte redovisar förluster, trots dagens kärva ekonomiska läge, skall vi vara aktsamma om. Dit hör framför andra i vårt land Uddevallavarvet. Låt detta varv få fortsätta sin för länet, landet och framför allt för de anställda och alla underleverantörer med deras anställda så gagneliga verksamhet. Det tillfredsställande resultat som Uddevallavarvet redovisat är resultatet av flera samverkande faktorer såsom skicklig ledning, goda arbetsprestationer av de anställda i alla led, låg sjukfrånvaro och en stabil arbetsstam. Dessutom är Uddevallavarvet en modern varvsanläggning där stora investeringar gjorts . Den storlek som varvet nu har torde vara den mest lämpliga för just detta varv. Av dessa faktiska förhållanden som jag här redovisat framgår att den i propositionen föreslagna minskningen kan äventyra varvets framtid, vilket skulle ytterligare och avsevärt försämra de näringspolitiska förhållandena i länet. Som ett led i att vara aktsam om detta varv bör detta och för framtiden få vara ett från varvskoncernen fristående och självständigt varv. Det har som självständigt varv de bästa förutsättningarna för att ytterligare driva sin verksamhet i positiv riktning. De varvsföretag som med egen kraft genomlidit lågkonjunkturen någorlunda tillfredsställande bör vi satsa på utan att några inskränkningar och reduceringar av arbetsstyrkan sker. Åberopande det anförda hemställs 1. att avslår den i propositionen föreslagna nedbantningen av Uddevallavarvet, 2. att uttalar att Uddevallavarvet frigörs organisatoriskt och ekonomiskt från .
mot · G202130 · 1978-11-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor I propositionen 1978/79:49 föreslås vissa åtgärder för minskning av produktionen inom den svenska varvsindustrin. De genomförda nedskärningarna av den svenska varvsindustrin har inte bara haft till följd att sysselsättningen sjunkit på de orter och i de regioner där varven är belägna. Nedskärningarna har dessutom också påverkat varvens underleverantörer. 1 propositionen behandlas inte underleverantörernas svåra situation. Ett exempel är AB Verkstad, där vevaxlar tillverkas. Ett stort antal anställda hos varvens underleverantörer berörs av den omstrukturering som planeras för varvsindustrin. Den svårbedömbara och osäkra utvecklingen för företag inom varvens underleverantörsled motiverar olika slag av statliga insatser på skilda områden. Jag anser därför att regeringen bör göra en kartläggning av följderna av omstruktureringen inom varvsindustrin för varvens underleverantörer för att därefter komma med förslag till åtgärder för att främja sysselsättningen på dessa orter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en kartläggning av följderna av omstruktureringen inom varvsindustrin för varvens underleverantörer.
mot · G202131 · 1978-11-27 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor Som en huvudlinje i propositionen framstår åtgärder för att påskynda varvsindustrins omställning till en framtidsinriktad produktion. Det innebär att varvsföretagen skall söka sig in på produktområden utanför sjöfartens. I den mån det är möjligt att nyttiggöra den nuvarande produktionstekniken i ny verksamhet bör givetvis den möjligheten tillvaratas fullt ut. Under beredningsstadiet före avlämnandet av propositionen förekom överväganden om att som en alternativ produktion ge varven beställning på flytande bromateriel för armén. Det skulle vara en produktion som har stor likhet med skeppsbyggnad, då det är fråga om en pontonkonstruktion. I arméns programplan finns inlagt en anskaffning av den s. k. Ribbon med 30 milj. kr. och med 42 milj. kr. På grund av de likviditetsproblem som finns inom armén finns det ingen möjlighet att tidigarelägga beställningen, såvida man inte vidtar speciella budgetmässiga åtgärder. Eftersom detta materielprojekt finns upptaget i programplanen är det helt klart att kostnaden skall ligga inom försvarsramen. Om staten på annat sätt förskotterar betalningsmedel, vilka senare återbetalas från fjärde huvudtiteln enligt det planerade utfallet inom försvarsramen, ligger det i linje med vedertagna principer. Sålunda senarelade försvaret av statsfinansiella skäl under /78 beställningar för 150 milj. kr. som senare skall återtas fr. o. m. /80. Att av sysselsättningsskäl tidigarelägga beställningar har också skett tidigare även om det då kunnat ske inom den ordinarie försvarsramen. För att upprätthålla sysselsättningen vid varven täcker staten förluster på byggen av båtar, som bl. a. säljs till andra länder. Med detta förhållande inför ögonen ter det sig från samhällsnyttans synpunkt rimligt att använda dessa medel för ändamål inom landet - och på objekt som senare i alla fall kommer att förverkligas. Ett ytterligare skäl för att så snabbt som möjligt ge försvaret tillgång till ny flytbromaterieläratt det från beredskapssynpunkt föreligger ett klart behovi första hand för att säkerställa förbindelserna över Norrlandsälvarna. Trots att de militära myndigheterna varit medvetna om detta, har de i det trängda försvarsekonomiska läget inte funnit det möjligt att tillgodose detta behov förrän till stor del efter 1984. Om man med sysselsättningspolitiska behov kan tillgodose också ett annat samhällsintresse bör denna möjlighet tillvaratas. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att under punkt 14 i propositionen även skall inrymmas ett förskott till försvarsramen på högst 72 milj. kr. att återbetalas från fjärde huvudtiteln i enlighet med planerat betalningsutfall.
mot · G202133 · 1978-11-24 00:00:00 — 1978/79 133-136 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:54 om ändrade regler för uppskov med beskattning av realisationsvinst, m. m. I propositionen 1978/79:54 föreslås en rad förändringar i nuvarande regler för uppskov med beskattningen av realisationsvinst på grund av fastighetsavyttring. Flera viktiga förändringar avser handläggningen av dessa ärenden. Särskilt förslaget att beslutanderätten i uppskovsärenden skall flyttas över från skatterätt till taxeringsnämnd kommer att förenkla handläggningen på ett värdefullt sätt. 1 fråga om de materiella förändringarna föreslås i flera fall skärpningar av nuvarande system. Med hänsyn till bl. a. den kraftiga inflation som ägt rum anser vi att sådana skärpningar är motiverade. Enligt vår mening bör dock de nu föreslagna ändringarna betraktas som provisoriska. Det har inte varit möjligt att mot bakgrund av de uppgifter som lämnats i propositionen mera exakt bedöma behovet av olika åtgärder. Det saknas f. n. ett underlag för ställningstagande, eftersom man inte haft tillgång till en undersökning av hur de nuvarande reglerna slår. Enligt vår mening bör därför regeringen föranstalta om en utvärdering av det nuvarande systemets effekter då även inbegripet hur de nu föreslagna åtgärderna kommer att verka. Denna mening bör ge regeringen till känna. På en punkt är vi inte beredda att biträda de föreslagna förändringarna. Det gäller förslaget om att den tid inom vilken den skattskyldige skall köpa ny fastighet utsträcks till att omfatta från försäljningsdagen. Enligt vår mening är detta en med hänsyn till omständigheterna alltför långt gående förändring. Vi föreslår att tidsfristen för förvärv av ny fastighet för såväl villa- som jordbruksfastighet begränsas till . Det får ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslås att beslutar 1. att ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en utvärdering av reglerna för uppskov med beskattning av realisationsvinst, 1 1978/79. 2. att uppskov endast skall komma i fråga om ersättningsfastigheten förvärvas från den dag då den fastighet till vilken realisationsvinsten hänför sig avyttrades. () () () () HANS ()
mot · G202134 · 1978-11-24 00:00:00 — Motion 1978/79:134 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:56 om ändring i sjömansbeskattningen, m. m. Vi föreslår att de ändringar i lagen om statlig inkomstskatt och i uppbördslagen som vi föreslagit i vår motion med anledning av propositionen 1978/79:50 i tillämpliga delar även genomfors i förslaget om ändring i sjömansbeskattningen. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utarbeta nödvändig lagtext. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar genomföra de förändringar i sjömansbeskattningen som följer av motionen 1978/79:117. () () () () () HANS () () () () () () ()
mot · G202136 · 1978-11-23 00:00:00 — Motion 1978/79:136 med anledning av propositionen 1978/79:60 om åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet I propositionen 1978/79:60 förslås en rad åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet. De föreslagna åtgärderna är angelägna för att säkra en från försörjningsberedskapssynpunkt erforderlig läderskoproduktion. Bland förslagen ingår bildande av ett holdingbolag benämnt "Skokartongen". Bolaget avses inledningsvis omfatta åtta skofabriken om man av många skäl skall vara skeptisk mot tron att sammanföring till en enhet kan lösa alla problem för vissa företag eller en bransch, kan det för denna bransch vara en tänkbar väg för att åstadkomma önskvärt samarbete och ökad produktivitet. Skodelegationen har föreslagit att ett antal investmentbolag - av vilka inget har anknytning till branschen - skall bli Skokartongens köpare. Regeringen ansluter sig till detta. Stora ansträngningar har gjorts för att skaffa köpare utan att detta ännu enligt offentliga uppgifter lyckats. Under förarbetet har som ett alternativ övervägts att ägare till nuvarande företag skulle kunna ingå som delägare av Skokartongen, men delegationen stannade vid att föreslå en annan ägarstruktur. När det nu visat sig svårt att skaffa köpare borde regeringen redan i propositionen, som ett alternativ, valt att erbjuda eller förmå någon eller några av de aktuella skoföretagens ägare att ingå som köpare av holdingbolaget. Därigenom skulle vinnas en starkare knytning till branschen även fortsättningsvis av det branschkunnande som dessa företagsledare representerar. Enligt min mening bör nu vid behandling av propositionen 1978/79:60 avsnittet 2.5 Skokartongen uttala att som blivande ägare till holdingbolaget även skall kunna ingå nuvarande ägare av företag som avses ingå i Skokartongen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående avsnitt 2.5 i propositionen 1978/79:60. GOTAB 58877 Slockholm 1978
mot · G202139 · 1978-11-27 00:00:00 — Motion 1978/79:139 av med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor En bidragande orsak till de svenska varvens svårigheter är att deras försprång i teknologiskt avseende nästan helt har inhämtats av andra nationers varv. För att de svenska varven skall ha en chans att överleva krävs att de ligger i främsta linjen i vad det gäller teknologisk utveckling. Mot den bakgrunden är de ofattbart att har agerat så att Stiftelsen skeppsforskning (SSF) skall läggas ned . SSF är ju varvsindustrins och redarnas gemensamma organ för långsiktig utveckling och forskning. Inte minst har SSF:s avdelning för framtidsstudier väckt uppmärksamhet. Vidare har SSF mycket goda internationella kontakter med andra forskningsorgan, något som har visat sig vara av stort värde för SSF:s intressenter i vad det gäller att hålla sig å jour med den internationella utvecklingen. Nedläggningen av SSF kommer att medföra att såväl framtidsstudierna som de internationella kontakterna äventyras. Det kan inte vara till varvens fördel att så sker. Det måste anses vara mycket tveksamt om statsmakterna skall satsa påen bransch som inte är beredd att satsa ens 1,5 milj. kr. på långsiktig forskning och utveckling. Utan en rejäl satsning på långsiktig forskning och utveckling är varvens chanser att någonsin bli konkurrenskraftiga i stort sett obefintliga. Det måste därför anses vara ett självklart villkor för att staten (skattebetalarna) skall stötta varven med så mycket pengar som anges i propositionen 1978/79:49 att varven återupptar det långsiktiga forsknings- och utvecklingsarbetet. Med stöd av det anförda hemställs att vid behandlingen av propositionen 1978/79:49 beaktar vad som anförts i motionen angående långsiktig forskning och utveckling för varven.