mot · G202169 · 1978-11-29 00:00:00 — av Per m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:66 om lån för underhåll av hyreshus Situationen på dagens bostadsmarknad är utomordentligt allvarlig. Utvecklingen leder f. n. bort från de bostadssociala målen. Bostadspolitiken under den borgerliga regeringsperioden har präglats av passivitet. Bostadsbyggandet har sjunkit mycket kraftigt . I många av landets kommuner råder brist på bostäder upplåtna med hyres- och bostadsrätt. Det sjunkande bostadsbyggandet har verkat dämpande på samhällsekonomin, som det resulterat i en hög arbetslöshet inom hela byggsektorn. Den spekulativa handeln har tilltagit på ett oroande sätt. Byggnadskostnaderna har stigit mycket kraftigt, vilket resulterat i oacceptabla boendekostnader i nyproduktionen, vilket i sin tur återverkat på hyresnivån i tidigare uppförda hus. som de flesta löntagare har drabbats av reallönesänkningar har boendekostnaderna stigit kraftigt. De ekonomiska orättvisorna, spekulationen och de stigande boendekostnaderna har lett till att skiktningen inom boendet har ökat på ett mycket drastiskt sätt. Från socialdemokratisk sida har vi lagt förslag om bl. a. förbättrade bostadsbidrag och en förändring av det statliga bostadslånesystemet så att det bätte anpassas till de verkliga produktionskostnaderna. Förslagen skulle, om de genomförts, ha lindrat effekterna av och brutit prisutvecklingen. Regering och riksdag har emellertid avvisat våra förslag. De borgerliga partierna tycks acceptera den nuvarande bostadspolitiska situationen. Det är mot den här bakgrunden naturligt att hyresgästerna upplever oro och missnöje. Hyresgäströrelsen har också i framställning till regeringen krävt olika åtgärder i det akuta läget. Det är den egentliga bakgrunden till den nu föreliggande propositionen om lån för underhåll av hyreshus. Den föreliggande propositionens förslag löser inte problemen på bostadsmarknaden. De riktar sig mot en begränsad del av bostadskostnaderna. Normalt skall en årlig avsättning göras för att finansiera kommande reparationer. Kostnaderna härför ingår i hyran. De hyror som kunnat tas ut har emellertid inte i alla bostadsföretag givit utrymme för underhållskostnader i den omfattning som varit önskvärd. I ett läge med kraftiga kostnadsökningar i samhället i övrigt, vilka också drabbat de flesta löntagare med reallönesänkningar, har hyresgästerna och bostadsföretagen tvingats acceptera lägre hyreshöjningar än som skulle vara motiverat med hänsyn till kostnaderna. Underhållet har då kommit all bli eftersatt i dessa bostadsföretag. erbjuds bostadsföretagen att låna pengar till fastighetsunderhållet. Lånen, som skall återbetalas , förutsätts löpa med bostadslåneränta, dvs. Kostnaderna för dessa lån måste snart nog täckas genom ett ökat hyresuttag. De föreslagna underhållslånen innebär endast att man skjuter de nu aktuella problemen framför sig. Till detta skall läggas att avsättningar måste göras för framtida underhåll. Självfallet försvinner inte kostnaderna för underhållet genom att man lånar till dem i stället för att spara ihop underhållsmedlen. Som framhållits i det föregående har svårigheterna för de allmännyttiga bostadsföretagen att genom hyresintäkter balansera den besvärande kostnadsutvecklingen tvingat många bostadsföretag att uppskjuta reparationer av lägenheter och övrigt fastighetsunderhåll i en utsträckning som inte är önskvärd. För dessa bostadsföretag blir de lånemöjligheter som föreslås i den föreliggande propositionen en nödlösning på dagens problem. och de allmännyttiga bostadsföretagens organisation, , har utfärdat en rekommendation, som bl. a. grundar sig på att den i propositionen föreslagna lånemöjligheten kan utnyttjas. Vi vill därför för vår del inte motsätta oss att möjligheten öppnas att låna pengar för underhåll av hyreshus. Nej till lån till privata hyresvärdar Även om vi sålunda kan acceptera det föreslagna systemet med underhållslån, vänder vi oss med bestämdhet emot att privata fastighetsägare skall få utnyttja denna möjlighet. I propositionen redovisar bostadsministern inga andra motiv för att lånen bör utgå till alla fastighetsägare, alltså även de privata, än ett allmänt antagande att den ekonomiska situationen i enskilda bostadsföretag inte på något påtagligt sätt skiljer sig från den i allmännyttiga bostadsföretag. Vi delar inte denna uppfattning. En bidragande orsak till de allmännyttiga bostadsföretagens besvärligare ekonomiska situation är bl. a. att de har ålagts ett vidare socialt ansvar än andra företag på bostadsmarknaden. Som en följd härav är bl. a. omflyttningsfrekvensen högre i dessa bostadsföretag. Barntätheten är störst i allmännyttiga bostadsföretag och lägst i de privata. De privatägda hyresfastigheterna däremot har genom ett hårt skiktat urval av hyresgäster kommit undan utgifter som de allmännyttiga bostadsfastigheterna fått bära. T rots att förutsättningarna sålunda är väsentligt olika, följer genom bruksvärdesreglerna hyran i de privatägda fastigheterna de allmännyttiga bostadsföretagens hyressättning. Enbart härav följer att de privata fastighetsägarna inte borde komma i fråga som låntagare beträffande de föreslagna underhållslånen. Vi finner det också vara utomordentligt anmärkningsvärt att bostadsmi nistern i propositionen över huvud taget inte ställer några krav beträffande kontrollen av lånemedlens användning. Eftersom de privata fastighetsägarna inte har samma öppenhet beträffande redovisningen som de allmännyttiga bostadsföretagen har, och hyresgäströrelsens insyn i de privata bostadsföretagen därmed är mera begränsad, borde enligt vår mening särskilt stränga krav ställas på redovisningen av hur de nu aktuella underhållsmedlen används. Vi noterar också att bostadsministern inte heller i detta sammanhang föreslår att några som helst krav på ett vidare socialt ansvar skall ställas på de privata fastighetsägarna. Inga tecken tyder heller på att den nuvarande regeringen avser att föreslå en anvisningsrätt, som omfattar privata fastighetsägare. Det bör i sammanhanget också understrykas att de skatteregler som gäller för privata fastighetsägare är mycket gynnsamma såväl i vad gäller avdragen i samband med reparationer som rätten att dra av räntekostnaderna. Det saknas alltså motiv för att privata fastighetsägare skall komma i fråga som låntagare. Lånevillkoren skulle dessutom, som framhållits, bli mycket gynnsammare för denna kategori bostadsföretag. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att de nu aktuella underhållslånen inte skall kunna utgå till privata fastighetsägare. Av avgörande betydelse för om underhållslånen skall kunna utnyttjas är hur redovisningsfrågorna kan lösas. Man kan nämligen inte skriva upp fastighetsvärdena i samband med att lånefinansierade underhållsåtgärder genomförs. Att ytterligare belasta resultaträkningen torde vara omöjligt för flera allmännyttiga bostadsföretag. Särskilt kan det uppstå problem för bostadsföretag, där det egna kapitalet förbrukats genom tidigare balanserade förluster. Det kan betyda att de bostadsföretag som är i störst behov av underhållslånen kommer att få stora svårigheter att ta på sig dem, då de inte kan öka sin skuldbörda ytterligare. I propositionen berör bostadsministern det här nämnda problemet utan att föreslå någon lösning. Hon utgår endast ifrån att problemet skall kunna lösas genom att hyresförlustlånen lyfts av från bostadsföretag där så behövs. Enligt vår mening kräver de här redovisade bokföringsproblemen en omedelbar lösning. Det är självfallet angeläget att underhållslånesystemet kan få omedelbar effekt framför allt för de bostadsföretag som har stora problem. För hyresgästerna torde det vara särskilt angeläget att dessa problem kan bemästras. En tillfredsställande lösning vore att ett särskilt belopp får aktiveras, dvs. tas upp som en post på tillgångssidan i bostadsföretagens balansräkningar. Det belopp som får aktiveras skall motsvara kostnaderna för de underhållsåtgärder vilka finansieras med de statliga underhållslånen. sätt har genom lagen (1972:175) med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån m. m. liknande problem lösts i anslutning till tillämpningen av paritets- och räntelånesystemet. Vi föreslår att redovisningsproblemen i anslutning till de föreslagna underhållslånen löses genom att lagen med vissa bestämmelser om bokföring av bostadslån ges en vidgad tillämpning. Utvärdering av underhållslånens effekter Som framhållits i det föregående har de allmännyttiga bostadsföretagen problem av ekonomisk och annan natur, som förtjänar att närmare följas upp. har tidigare, i enlighet med krav som framförts i en socialdemokratisk motion, hos regeringen begärt en översyn av hyresförhandlingsreglerna för de allmännyttiga bostadsföretagen samt en utvärdering av erfarenheterna av bruks värdessystemet. Enligt vår mening finns det anledning att också närmare analysera de ekonomiska problem som de allmännyttiga bostadsföretagen drabbats av. Av undersökningen bör framgå vilka bostadsföretag som söker underhållslånen och på vilket sätt hyresnivåerna påverkas i dessa bostadsföretag. En jämförelse med hyrorna i bostadsföretag som inte utnyttjar möjligheten att ta upp lån till fastighetsunderhållet är också av intresse. Det bör även belysas på vilket sätt de lånade medlen kommit till användning i olika bostadsföretag. bör ge regeringen till känna vad vi anfört beträffande en analys av de allmännyttiga bostadsföretagens ekonomi. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att med avslag på propositionen i motsvarande del inte godkänner vad i regeringsprotokollet anförts om lån till underhåll av enskilt ägda hyreshus, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag bör föreläggas om en ordning som ger möjlighet för allmännyttiga bostadsföretag att ta emot underhållslån och att använda medlen för reparationer utan att likvidationsskyldighet eller liknande effekter därmed uppstår, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en analys av de allmännyttiga bostadsföretagens ekonomiska situation möjligt bör föreläggas . P.O. () () () () () ()