mot · G1021175 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om lärarutbildningen i och I samband med reformeringen av högskoleutbildningen beslöts att vissa orter skulle bli så kallade högskoleorter. Till dessa hör , som tillsammans med också utgör primärt centrum. Grunden i skulle utgöras av den tidigare med såväl förskollärarutbildning som klasslärarutbildning på låg- och mellanstadielinjema. Enligt U 68 skulle dessutom omfatta en livsmedelsteknisk linje inom den yrkestekniska högskolan, YTH. 1976 beslöt att lägga ned klasslärarutbildningen vid i . Vi har i tidigare motioner redovisat att man genom detta beslut har raserat den försöksverksamhet med samverkan mellan förskola och lågstadium som ägt rum vid i . Sådan försöksverksamhet bedrivs enligt beslut nu i , men utbildningsutskottet anförde i sitt betänkande att om denna försöksverksamhet slog väl ut kunde man överväga att åter förlägga den till . Genom beslut kommer en stor lärarresurs vid såväl som i vissa kommuner att helt eller delvis förlora sina nuvarande arbetsuppgifter. Det har också konstaterats att det håller på att uppstå en brist på klasslärare i och , vilken ytterligare kommer att accentueras efter hand som de sista kullarna klasslärare i utexamineras. För att kunna fullfölja den drivna försöksverksamheten som redovisats ovan samt ta till vara de befintliga lärarresurserna på ett rimligt sätt, som tillgången på klasslärare i regionen förbättras, bör utbildningen av lågstadielärare vid fortsätta. I skrivelser från såväl högskolestyrelsen i som studentkåren framställs också detta krav. I propositionen 1977/78: 100 redovisas att den totala antagningen till fritidspedagogutbildning i landet kommer att reduceras med ca 340 platser nästa budgetår genom att arbetsmarknadsutbildningen av fritidspedagoger avvecklas. Däremot föreslås en ökning av 264 platser i vad gäller antagning till förskollärarlinjen. Dessa platser bör enligt propositionen helt förläggas till storstadsområdena. Enligt propositionen ligger redan den nuvarande dimensioneringen av förskollärarutbildningen något över den kapacitet som erfordras för att uppnå balans mellan tillgång och efterfrågan på utbildade förskollärare 1985. Det finns emellertid enligt vår uppfattning anledning att, mot bakgrund av att den kommunala utbyggnadstakten för perioden enligt planer är lägre än vad man tidigare räknat med, ifrågasätta om inte balans uppnås tidigare. Det förefaller däremot troligt att efterfrågan på fritidspedagoger kan komma att bli större än vad som kan balanseras med nuvarande utbildningskapacitet. Detta beror bl. a. på att avnämarsidan är stor och starkt skiftande till sin karaktär. Denna bedömning leder till slutsatsen att man bör öka intagningen till fritidspedagogutbildningen något, som motsvarande reducering av den föreslagna ökningen av kapaciteten på förskollärarutbildningen görs. Med tanke på att i samband med beslut om 150 nya förskollärarplatser inför /78 anförde (utbildningsutskottet /77:20): Därvid bör prövas att förlägga intagningsklasserna till läroanstalter som vid beslut om lärarutbildningens dimensionering och lokalisering antingen förlorade sin klasslärarutbildning helt eller fick densamma avsevärt reducerad!, bör erhålla den ökade intagningen av fritidspedagoger. Detta är motiverat också med tanke på att man på så vis uppnår ett mer ekonomiskt utnyttjande av bl. a. de tillgängliga lärarresurserna. I sitt betänkande Högskolan (SOU 1973: 2) redovisar U 68 sitt förslag till högskoleutbildningen i län och anför: Önskemål om yrkesteknisk utbildning med inriktning mot plastbearbetning bör ses mot bakgrund av att inom län finns några av landets större industrier för tillverkning av plastprodukter. Enligt U 68 :s mening bör därför i den fortsatta planeringen bl. a. möjligheterna undersökas att inrätta sådan utbildning redan tidigt . Detta uttalande har föranlett ett omfattande arbete inom och länskommittén för högskolefrågor i län. för högskoleregion har också ställt sig bakom kravet på en sådan YTH-linje förlagd till . Detta krav är också förankrat hos såväl arbetsgivar- som arbetstagarparten. I detta sammanhang skulle vi vilja beröra det märkliga förfaringssättet att UHÄ framlagt förslag till utbyggnad av fem YTH-utbildningslinjer, medan man begärt yttrande i samma fråga från regionstyrelserna senast . Vi förutsätter att UHÄ:s förslag inte innebär någon bindning. Som tidigare anförts föreslogs också av U 68 att viss annan yrkes teknisk högskoleutbildning borde förläggas till . Med tanke på näringslivsstrukturen i såväl som kringliggande kommuner ansågs det vara naturligt att detta i första hand borde gälla den livsmedelstekniska linjen. Erforderliga förutsättningar när det gäller lokaler, laboratorieresurser etc. förelåg. Försöksverksamheten lokaliserades genom riksdagsbeslut dock till . Det bör finnas anledning att öka utbildningskapaciteten inom denna YTH-linje. Samma skäl som tidigare talade för förläggning av en sådan linje till föreligger fortfarande. Dessutom kan anföras att denna linje då kan få en inriktning mot fiskeprodukter med viss anknytning till den kommande gymnasiala fiske- och fiskindustriutbildningen, som i debatten bl. a. föreslås förlagd till . Inom länskommittén för högskolefrågor i län pågår också utredningsarbete om andra lämpliga utbildningslinjer inom YTH som kan lokaliseras till med utnyttjande av där befintliga resurser. Vid utredningsarbete för fortsatt YTH-utbyggnad på central nivå bör enligt vår mening också frågan om förläggning av linje eller linjer med lämplig inriktning för prövas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar uttala att intagningen till lågstadielärarutbildning vid högskolan i återupptas, 2. att beslutar uttala sig för förändringar avseende intagningen till förskollärarutbildning och fritidspedagogutbildning i enlighet med vad som i motionen anförs, 3. att beslutar uttala att en linje inom den yrkestekniska högskolan med inriktning på plastbearbetning lokaliseras till , 4. att beslutar uttala att en linje inom den yrkestekniska högskolan med inriktning på livsmedelsindustrin enligt vad som i motionen anförs lokaliseras till , 5. att hos regeringen begär att frågan om förläggning av yrkesteknisk högskoleutbildning till utreds.