mot · G102225 · 1978-01-10 00:00:00 — av m. fl. om minimiarbetstid för deltidsanställda, m. m. Grundförutsättningen för jämställdhet mellan män och kvinnor är ekonomiskt oberoende för varje individ. Men om allt fler kvinnor hänvisas till en lågt avlönad deltidssysselsättning, med ett krympande yrkesval, medan männen behåller sina positioner på arbetsmarknaden, då leder det till ökad ojämlikhet. kommunisterna hemställer i denna motion att uttalar sig för att arbetsköpare icke äger rätt att anställa personal för mindre arbetstid än utan den lokala fackliga organisationens godkännande. Vidare hemställs att hos regeringen begär att lagen om anställningsskydd ändras så, att arbetsköpare skall vara skyldiga att före nyanställningar erbjuda redan anställda med deltidsarbete mer arbete. Av dagens totala arbetskraft arbetar närmare en miljon på deltid. Närmare bestämt fanns 983 800 deltidsarbetande. Av dessa var 753 700 kvinnor och 230 100 män, med en stegrad ökning under 1970talet. I den här statistiken är männens andel av de deltidsarbetande relativt hög, men jämförelsen är inte helt rättvisande. I antalet deltidsarbetande män ingår de män - för det är i första hand män - som deltidspensionerats sedan lagen om delpension trädde i kraft. Av det totala antalet arbetade 242 300 kvinnor och 72 000 män . Det är inte frivilligt som så många valt att deltidsarbeta. För de kvinnor som i ökad utsträckning söker sig ut på arbetsmarknaden är anpassade deltidstjänster ofta enda möjligheten till ett arbete. som antalet deltidsarbetande ökar, minskar antalet heltidssysselsatta kvinnor. var minskningen inte mindre än 55 000. Det är en oroväckande utveckling, och frågan är vad en lag mot könsdiskriminering skulle kunna göra åt detta. Orsakerna till att så många deltidsarbetar är flera. En är helt enkelt att korttidstjänster på morgnar, kvällar, vid veckoskiften etc. anpassas till behoven i den växande servicesektorn och erbjuds kvinnorna. Stadigvarande deltidsarbeten förekommer med de mest skiftande arbetstider och arbetstidsförläggningar. Det finns allt, från enstaka timmar till närmare full tid. Oregelbundna och obekväma arbetstider är mycket vanliga, särskilt bland kvinnor som har små barn och många barn. Genom att tvinga kvinnorna till arbete på oregelbundna och obekväma arbetstider konserveras könsrollerna; kvinnorna blir ekonomiskt beroende av äktenskap. De obekväma och oregelbundna arbetstiderna möjliggör också för männen att fortsätta sitt arbete på nuvarande orimliga villkor - heltid med övertid - med försummande av barn och familj. Kommunerna utnyttjar inrättandet av deltidstjänster för att dämpa kravet på utbyggnad av samhällets barnomsorg. Den bristande barnomsorgen, den dåliga samplaneringen mellan bostäder och arbetsplatser och dåligt fungerande kollektivtrafik har stor betydelse för kvinnornas arbetsinsats. Detta bekräftas av att kvinnor arbetar på heltid i större utsträckning på orter där barnomsorgen och kollektivtrafiken är bättre organiserad. Tillgången på arbete är naturligtvis en grundförutsättning. som industrins heltidsanställda kvinnor fått lämna sina jobb har sysselsättningstillfällena på den offentliga sektorn ökat. Och det är inom den sektorn - bl. a. vården och undervisningen - som de flesta deltiderna finns. I offentlig förvaltning, vård och undervisning var enligt arbetskraftsundersökning över 800 000 kvinnor heleller deltidsanställda, nästan dubbelt så många som samma månad 1970. Detta har resulterat i ett ännu snävare yrkesval för kvinnorna. Att med begränsat deltidsarbete följer många nackdelar är nu allmänt erkänt. Det har också fastställts i den utredning som gjorts av delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor. Genom att inte är fackligt organiserade och många arbetar på obekväma arbetstider, som i dagens situation omöjliggör facklig aktivitet, har de inte förhandlingsvägen lyckats lösa sina problem. Ett faktum är att de oorganiserade har en ännu sämre ställning än de fackligt organiserade. Deras timlön ligger genomsnittligt ett par kronor under avtalslönerna. Och även om vissa förbättringar skett när det gäller bestämmelserna för sociala förmåner, så finns det fortfarande mer än 150 000 kvinnor som har en arbetstid understigande erforderliga , som är kravet för flertalet sociala förmåner (för arbetslöshetsförsäkring är kravet ). Anställningsförhållandena för dessa är otrygga, många är ovetande om vad de går miste om genom sitt korttidsarbete. Arbetsköparen har inget intresse och anser sig inte ha skyldighet till sådan information. Utvecklingen av deltidsarbetet visar att de avtalsslutande parterna trots krav i upprepade förhandlingar inte har lyckats förändra förhållandena. överenskommelse mellan skrevs in en rekommendation att företagen i sin personalplanering skulle se till att den deltidsanställdes arbetstid och arbetsförtjänst blir så jämn som möjligt. Arbetstidsscheman skall i princip finnas. Den deltidsanställde skulle också ha rätt till information om bestämmelserna om de sociala förmånerna enligt lag och avtal. Han eller hon skall också kunna kräva en arbetstid som berättigar till dessa förmåner i de fall det är praktiskt möjligt. Att denna rekommendation helt nonchalerats av arbetsköparna visar dagens situation för de deltidsarbetande. Möjligheten till deltidsarbete är bra och nödvändig för många människor som av fysiska, psykiska eller andra skäl inte kan ta ett arbete på heltid. Antalet deltidspensionerade visar att även många män är i behov av en kortare arbetstid. Men vad statistiken visar är inte tillfredsställandet av ett behov. För flertalet kvinnor är deltidsarbete enda möjligheten att få ett jobb. När man nu trots fleråriga krav inte avtalsvägen lyckats lösa problemen för de deltidsarbetande återstår lagstiftningens möjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att uttalar sig för att arbetsköpare icke äger rätt att anställa personal för mindre arbetstid än utan den lokala fackliga organisationens godkännande, 2. att hos regeringen begär att lagen om anställningsskydd ändras så, att arbetsköpare skall vara skyldig att före nyanställningar erbjuda redan anställd med deltidsarbete mer arbete. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)