mot · G102885 · 1978-01-20 00:00:00 — En fortsatt uppbyggnad av sektorsorganens och forskningsrådens resurser för främst naturvetenskaplig och teknisk forskning kommer att kräva ytterligare förstärkningar av den fasta organisationen. Mot denna bakgrund förordar vi att forskningsorganisationen vid de matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna redan nästa budgetår förstärks med 5 milj. kr. utöver vad som föreslås i budgetpropositionen. Medlen bör utnyttjas i första hand för att förbättra institutionernas förutsättningar att åta sig projekt eller uppdrag inom områden där forskningens betydelse för ekonomisk och social utveck ling kan bedömas bli stor och där den nämnda obalansen är särskilt påfallande. Det kan då vara naturligt att dessa ytterligare medel koncentreras till ett litet antal institutioner. Anslagen till matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna bör sålunda räknas upp till resp. (185 232 000 + 2 500 000=) . och (193 735 000 + 2 500 000=) . Den närmare fördelningen av de av oss föreslagna extra medlen bör ankomma på UHÄ och berörda fakultetsnämnder. En annan viktig del av den fasta forskningsorganisationen utgörs av institutionernas tekniskt-vetenskapliga utrustning. Tillgången till utrustning av hög kvalitet är en förutsättning för att högskolan skall kunna fungera som bas för en betydande del av samhällets forskning och för ett effektivt utnyttjande av befintliga resurser inom högskolan. I avvaktan på särskild proposition i ämnet finns i budgetpropositionen upptaget 76 milj. kr. till inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. Även om vi får anledning att återkomma i denna fråga senare , sedan den aviserade propositionen överlämnats till , vill vi i detta sammanhang anföra följande. kännetecknades av en utomordentligt kraftig utbyggnad av universitet och högskolor, främst för att tillgodose den grundläggande utbildningens behov men också av forskningsresurserna. a. i och den tekniska fakulteten i . Uppbyggandet av högre teknisk utbildning i inleddes . Både tekniska högskolan i och byggdes ut kraftigt liksom många naturvetenskapliga institutioner i bl. I samband med nybyggnad tillfördes berörda institutioner ny utrustning av hög teknisk och vetenskaplig kvalitet. Denna utrustning är nu eller mer. Den är i många fall hårt försliten, ofta också vetenskapligt inaktuell. Behovet av medel för återanskaffning av utrustning är därför mycket stort. Den stora satsningen på utbyggnad av högre utbildning och forskning måste nu följas upp med en satsning på ersättning och förnyelse av den vetenskapliga utrustningen. I sin anslagsframställning påvisar UHÄ att utrymmet för återanskaffning av utrustning räknat i fasta priser minskat kraftigt . För att man skall kunna tillämpa en avskrivningstid för utrustningen, vilket enligt UHÄ vore önskvärt, krävs en ökning av den ram som UHÄ disponerar för främst återanskaffning med ca 80 96. Enligt vår uppfattning talar starka skäl för att man snabbt söker nå det av UHÄ angivna målet vilket förutsätter en väsentlig uppräkning av anslaget redan nästa budgetår. Vid en vidgning av ramen bör anslaget öka med hälften härav. Med hänsyn till de stora uppdämda behoven bör man då prioritera objekt som har betydelse för teknisk och naturvetenskaplig forskning. Vi återkommer till denna fråga sedan regeringens proposition om bl. a. inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. överlämnats. Men vi vill redan nu markera att en uppräkning av anslaget med minst 20 milj. kr. för nästa budgetår är nödvändig. I budgetpropositionen föreslår regeringen en uppräkning av anslagen till forskningsråden, inkl. forskningsrådsnämnden, med ca 29 milj. kr. till sammanlagt 299 milj. kr. Sedan hänsyn tagits till kostnader för nya åtaganden inom bl. a. internationellt forskningssamarbete, som skall bestridas av forskningsråden, kan uppräkningen av rådens anslag beräknas uppgå till . Redovisningen i budgetpropositionen är emellertid så knapphändig att en analys av de reella förändringarna under anslagen är svår att genomföra. Vi noterar emellertid med tillfredsställelse att det innevarande budgetår upptagna anslaget Vissa resurser för forskning utgått och att motsvarande medel beräknats under resp. forskningsråds anslag i enlighet med uttalande med anledning av en socialdemokratisk motion. Mot bakgrund av det senaste årets rekordartade prisökning innebär regeringens förslag en betydande urholkning av forskningsrådens anslag. Denna utveckling kan inte accepteras. Den innebär i realiteten att man försvagar en av de krafter som kan bidra till ekonomisk återhämtning och vidareutveckling av samhället. Särskilt i ett samhällsekonomiskt läge av det slag vi nu upplever måste satsning på forskning vara en av de mest angelägna investeringarna för framtiden. Ett förstahandsmål måste därför vara att tillförsäkra forskningsråden oförändrade reella resurser. Detta bör kunna uppnås genom att forskningsrådsnämndens och forskningsrådens anslag innevarande budgetår generellt räknas upp , motsvarande 12,1 milj. kr. utöver vad som beräknats i budgetpropositionen. För forskningsrådsnämnden (FRN), humanistisksamhällsvetenskapliga forskningsrådet (), medicinska forskningsrådet (MFR) och naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR) innebär denna princip en uppräkning med ytterligare resp. 0,5, 1,9, 3,9 och 5,8 milj. kr. Sedan forskningsråden tillförsäkrats oförändrade resurser räknat i fasta löner och priser bör, mot den bakgrund vi redovisat i det föregående, en reell förstärkning av främst NFR:s resurser komma i fråga. Vi föreslår därför att NFR tillförs ytterligare 8,0 milj. kr. I likhet med vad vi anfört i det föregående i fråga om matematisk-naturvetenskapliga och tekniska fakulteterna bör detta medelstillskott utnyttjas för forskning, som kan väntas få särskild betydelse för ekonomisk och social utveckling. I anslutning härtill bör av skäl, som likaledes redovisats tidigare, anslagen till HFSR och MFR räknas upp resp. 1,5 och 2,0 milj. kr. Förstärkningen av de två sistnämnda rådens resurser bör förbättra deras möjligheter bl. a. att medverka till samfinansiering av projekt med NFR. (), som inledde sin verksamhet , utgör ett viktigt komplement till rådsorganisationen. Nämnden förutsattes vid sin tillkomst bli en aktivt drivande kraft i forskningspolitiken. FRN:s verksamhet har startat genom att ett antal arbetsgrupper har tillsatts. Medelsförbrukningen för nämnden är än så länge begränsad, och en reservation i storleksordningen 3^1 milj. kr. kan väntas vid utgången av innevarande budgetår. Det är emellertid viktigt att FRN ges medel för att också initiera nya projekt. Vi föreslår därför för nästa budgetår en ökning av anslaget till FRN med 1 milj. kr. utöver den tidigare nämnda kompensationen för kostnadsfördyringar. Sammanfattningsvis innebär våra förslag till ytterligare förstärkning av forskningsrådsorganisationen att anslaget bör räknas upp till (14 912 000 + 1 000 000 + 500 000=) , att anslaget beräknas till (42 615 000 + 1 900 000 + 1 500 000=), att anslaget beräknas till (86 730 000 + 3 900 000 + 2 000 000=) . samt att anslaget m. m. tas upp med (155 005 000 + 5 800 000 + 7 000 000=) . De här föreslagna förstärkningarna av forskningsrådens och högskolans resurser för teknisk och naturvetenskaplig forskning bör följas av en motsvarande förstärkning av styrelsen för teknisk utveckling (STU). Vi avser att återkomma till denna fråga när den aviserade propositionen om samhällets stöd till teknisk forskning och industsriell utveckling överlämnats till . Vi har härmed sökt redovisa ett första steg i en utbyggnad av forskningen inom högskoleområdet, som syftar till förnyelse i näringslivet och till social utveckling. Utbyggnaden riktar sig särskilt mot de tekniska och naturvetenskapliga områdena i vid mening. Forskningen inom dessa områden skall nyinriktas, stödjas och vidareutvecklas, bl. a. genom samverkan med humaniora och samhällsvetenskap, vilket kräver förstärkningar även på dessa områden. Utbyggnaden föreslås ske genom parallella satsningar på tre fronter: de forskningsfinansierande organens resurser, den fasta organisationen vid högskolan samt förnyelse och återanskaffning av utrustning. Enligt vår mening är den verksamhet som bedrivs av av stor betydelse bl. a. för att främja forskarutbyte med andra länder. I budgetpropositionen har inte fått några medel för ökning av verksamheten. Vi föreslår att anslaget D 46 Bidrag till ökas med . utöver regeringens förslag. Sammanfattningsvis innebär de förslag som vi i motionen har framlagt att temaforskningen i tillförs 0,5 milj. kr., de matematisk-naturvetenskapliga samt de tekniska fakulteterna 5 milj. kr., universitetens basorganisation ca 20 milj. kr. och forskningsrådsorganisationerna jämte 23,8 milj. kr., allt i jämförelse med budgetpropositionen. Det innebär en förstärkning av forskningsanslagen med i runda tal 50 milj. kr. Vid sidan av högskolan, forskningsråden, STU, forskningsrådsnämnden och desektoriella forskningsorganen finns också som en samhällets forskningsresurs. Denna fonds syfte är att främja stora, långsiktiga projekt av mångvetenskaplig karaktär, som det är svårt att finansiera via forskningsråden, att satsa på områden med relativt outvecklad forskningsmetodik, att stödja områden som är angelägna och eftersatta i forskningshänseende samt att gå in på områden där viktiga politiska beslut måste fattas. består av riksdagsledamöter och forskare med en majoritet för de förstnämnda. Fonden tillkom genom att vinstmedel i avsattes, första gången av vinst med 250 milj. kr. och sedan med ytterligare 100 milj. kr. Det är avkastningen av dessa fondmedel som fonden delar ut i forskningsanslag. Utdelningskapaciteten , det första verksamhetsåret, var 16,5 milj. kr. Den steg till 19,5 milj. kr. 1968 och låg på denna nivå till 1975. har den årliga utdelningskapaciteten varit ca 26 milj. kr. Den genomsnittliga årliga ökningen i utdelningskapacitet har varit . Den årliga ökningen av konsumentprisindex har emellertid varit . Kostnadsökningen för ett vanligt forskningsprojekt har varit . Detta har alltså reellt sett inneburit en kraftig minskning i utdelningskapacitet. Kostnadsökningarna i de projekt fonden redan beslutat stödja gör att utrymmet för nya projekt blir allt mindre. Möjligheterna att leva upp till fondens syften blir på detta sätt alltmera beskurna. För att motverka denna ogynnsamma utveckling bör nu ytterligare kapital tillföras fonden. Detta bör ske genom att 200 milj. kr. av vinst för avsätts i form av värdepapper ur portfölj. bör genom ett uttalande rekommendera fullmäktige i att i sitt förslag till disposition av vinst göra denna avsättning. Forskning och utveckling inom energiområdet Ett område där forskning och utveckling har en viktig uppgift att tillgodose angelägna samhällsbehov är energifrågorna. För att utveckla nya energikällor, för att förbättra sådan teknik som redan nu används, för att öka säkerheten och minska hälso- och miljöeffekter vid all slags energiproduktion samt för att effektivisera energianvändning och energidistribution krävs ett intensivt forsknings- och utvecklingsarbete. Det energipolitiska beslut som fattade innebar en betydande satsning på forskning inom energiområdet. I det förslag till socialdemokratiskt energiprogram som presenteras föreslås ett omfattande program för forskning inom energiområdet, i huvudsak enligt det förslag som delegationen för energiforskning överlämnat till regeringen. Energiområdet illustrerar väl behovet av en långsiktig planering för att bygga upp kunskap och kompetens så att forskningen verkningsfullt kan bidra till att lösa viktiga samhällsproblem. Ett viktigt inslag i den samiade forskningsverksamheten är miljöforskningen. Det kraftfulla, framtidsinriktade forsknings- och utvecklingsarbete som vi dragit upp riktlinjerna för i denna motion och som syftar till industriell och teknisk utveckling förutsätter att de följder för vår totala livsmiljö som den tekniska utvecklingen medför noga kartläggs. Vi måste veta på vilket sätt tekniken och produktionen påverkar livsmiljön. Vi måste redan vid utvecklandet av produktionen förebygga dess risker. Människa och miljö får inte åsidosättas. Teknik och produktion får inte stå i ett motsattsförhållande till miljön. Därför måste vi ständigt förbättra våra kunskaper om olika produktionsprocessers miljöpåverkan. Omsorgen om miljövärdena är en viktig del av den tekniska utvecklingen. Miljöforskningen måste ges ökade resurser. Vi har i andra motioner preciserat våra krav på detta område. Rekrytering till utbildning och forskning m. m. När det gäller att åstadkomma en förstärkning av den tekniska utvecklingen och forskningen intar utbildningssystemet en strategisk position. Det krävs specialutbildade tekniker och naturvetare för olika uppgifter inom näringslivet samt som en bas för forskningen. Men behovet avser inte enbart specialutbildad personal. Alla samhällsmedborgare har behov av en viss grundläggande kunskap om teknik och naturvetenskap för att kunna ta ställning till politiska och sociala frågor. Den senaste tidens debatt om bl. a. energifrågorna, miljöpolitiken och näringslivets strukturproblem kan tjäna som exempel. Också de som i förvaltningar och organisationer har att fatta beslut måste kunna värdera tekniska lösningar och väga dem mot samhälleliga konsekvenser. Undervisning i teknik och naturvetenskap behövs därför i hela skolväsendet, inte bara inom specialutbildningarna. Detta synsätt har också legat bakom utformning och strävan att ge alla elever i gymnasieskolan en naturvetenskaplig och teknisk orientering. Debatten om de naturvetenskapliga och tekniska utbildningarna har i stor utsträckning handlat om det vikande intresset i gymnasieskolan. Detta är naturligtvis ett allvarligt problem. Men det räcker inte med åtgärder i gymnasieskolan, speciellt med tanke på behovet att ge alla elever en bred allmänorientering om dessa ämnesområden. Nästan alla barn är utrustade med en naturlig nyfikenhet och vetgirighet, inte minst inriktade på tekniska ting och naturfenomen. Dessa egenskaper bör utvecklas redna i förskolan. Barnen bör få tid och möjligheter att göra experiment och lära sig hur man skaffar information. I skall eleverna ges en grundläggande kunskap om naturorienterande ämnen inte bara som en grund för vidareutbildning utan också för att de skall ha lättare att som vuxna medborgare ta ställning till politiska och sociala frågor med naturvetenskaplig och teknisk anknytning. Det är väsentligt att ta till vara och utveckla elevernas spontana intresse för naturvetenskap och teknik. Detta är särskilt viktigt med tanke på att flickorna enligt gjorda undersökningar visar ett mindre intresse för dessa ämnen än pojkarna, vilket än tydligare avspeglas i linjevalen till gymnasieskolan. Det finns mycket som tyder på att undervisningen i redan på ett tidigt stadium blir så abstrakt att den förlorar kontakten med den värld som barnen är förtrogna med. Det är alltså inte enbart en fråga om ämnenas omfattning utan i lika hög grad en fråga om undervisningens innehåll samt arbetssättet. Undervisningen måste göras mera experimentell och verklighetsanknuten. F. n. utarbetas inom () ett förslag till ny läroplan för . Enligt vad föredraganden framhåller i budgetpropositionen övervägs bl. a. att ämnet teknik skall föras till orienteringsämnena. Vi har ingen möjlighet att nu kommentera ett förslag som ännu inte är offentliggjort. Men vi vill framhålla vikten av att vid den förestående förändringen av grundskolana läroplan den naturvetenskapliga och tekniska orienteringen förstärks på alla stadier samt att undervisningen ges en mer experimentell inriktning. I gymnasieskolan naturvetenskapliga linjen (N-linjen) haft svårigheter både med att rekrytera elever och med att behålla eleverna på linjen. Den tre- och fyraåriga tekniska linjen (T-linjen) har också haft rekryteringsproblem men har kunnat notera en ökning. Antalet elever som genomgått teknisk eller naturvetenskaplig utbildning i gymnasieskolan kan beräknas minska från ca 50 000 till ca 35 000 . Mest markant blir nedgången för elever från N-linjen, där utflödet bara blir hälften så stort senare del som under den förra. I budgetpropositionen framhålls att den fyraåriga tekniska linjen fått ett betydligt ökat antal sökande jämfört med föregående år. /77 fanns 101 förstahandssökande på 100 platser. Denna siffra hade stigit till 113 per 100 platser /78. Antalet sökande till den naturvetenskapliga linjen var detsamma som föregående år. Denna utveckling är glädjande. Men är antalet studerande i dessa utbildningar lågt. Dessutom gäller att antalet studieavbrott är mycket stort, speciellt på den naturvetenskapliga linjen. N-linjen ger en bred utbildning inte bara i de naturvetenskapliga ämnena utan också i språk och humaniora och ger särskild behörighet för vidare studier inom alla dessa ämnen. som linjen ger en bred allmänorientering fungerar den också som en rekryteringsbas för ett antal spärrade linjer inom högskolan. Detta har lett till att undervisningen blivit alltför kompakt, vilket torde vara en viktig förklaring till det stora antalet studieavbrott. Också betygsättningen spelar en viktig roll för studieavbrotten och undersökning av elevströmmar och betyg i gymnasieskolan (U 1976:12) visar att eleverna på tre- och fyraåriga linjer i genomsnitt fick ett betydligt lägre medelbetyg vid avgången från gymnasieskolan än vid antagningen, medan motsatsen gäller för eleverna på de tvååriga linjerna. SÖ har i en undersökning av studieavbrott och linjebyte (Studieavbrott och linjebyte i gymnasieskolan, , P I, 1975:23) funnit att det vanligaste skälet för byte av linje enligt elevernas egna uppgifter är att konkurrensen om betyg är alltför hård. Eleverna byter alltså från vad man uppfattar som en svårare till en lättare linje för att därigenom kunna få bättre betyg. Sammanfattningsvis konstaterar SÖ att i nio fall av tio beror linjebytet på betygssystemets utformning, bristande intresse för den påbörjade utbildningen, svikna förväntningar eller svårigheter att följa med i undervisningen. Vanligast är linjebyten just på treårig naturvetenskaplig linje. Flertalet linjebytare gick från naturvetenskaplig till treårig samhällsvetenskaplig linje. För att förbättra rekryteringen till N-linjen och för att minska benägenheten för linjebyten har SÖ föreskrivit att i ämnena matematik, fysik, kemi och biologi på T- och N-linjerna betygsmedelvärdet för hela riket skall vara 3,3 i den referensgrupp som utgörs av N - och T-elever. Det är emellertid ännu för tidigt att uttala sig om effekterna av denna förändring. Enligt vår mening är det viktigt att beakta betygsättningens betydelse för N- och T-linjerna i samband med den revision av betygen som blir aktuell vid ställningstagandena till förslagen års betygsutredning. Vad vi har anfört om behovet av en experimentell och problemorienterad undervisning måste gälla också för gymnasieskolan. Alternativa uppläggningar av utbildningen på N-linjen bör prövas med mera laborativt och projektinriktat arbetssätt i nära kontakt med arbetsplatser. Det är nödvändigt att utgå från de kunskaper som eleverna har från . Som vi har framhållit är stoffmängden mycket omfattande. Allt detta sammantaget torde medföra att visst övrigt lärostoff måste begränsas. Enligt sina direktiv skall gymnasieskolutredningen (U 1976:10) analysera orsakerna till det minskade intresset för tekniska och naturvetenskapliga studier och föreslå lämpliga åtgärder. I direktiven pekas också på vikten av att alla studerande i gymnasieskolan tillägnar sig kunskaper om och erfarenheter av bl. a. naturvetenskap. Då det torde dröja ännu innan utredningens förslag kan resultera i nya läroplaner är det angeläget att åtgärder vidtas för att öka rekryteringen till och minska studieavbrotten på T- och N-linjen. De åtgärder som vi här har pekat på bör läggas till grund för det arbete som pågår inom SÖ och i en särskild arbetsgrupp inom . En ändrad undervisning i tekniska och naturvetenskapliga ämnen ställer ökade och nya krav på lärarna, speciellt med tanke på att undervisningen förutsätter ett tvärvetenskapligt synsätt hos lärarna. Lärarna måste därför få möjlighet att bredda och fördjupa sina ämneskunskaper. Det är viktigt att den nu arbetande lärarutbildningsutredningen beaktar dessa aspekter. Dessa problem måste också mer än uppmärksammas inom lärarfortbildningen. Vi noterar med tillfredsställelse och vill ytterligare understryka vad föredraganden anför under anslaget C 8. Fortbildning m. m., nämligen att vikten av fortbildning i naturorienterande ämnen betonas som ett led i strävandena att stärka skolans undervisning på detta område. Också när det gällar högskolan har antalet sökande till tekniska och naturvetenskapliga utbildningar varit sjunkande, och alla tillgängliga utbildningsplatser har inte kunnat besättas. Vi har erfarit att inom sektorn för utbildning för tekniska yrken antalet obesatta platser är mycket stort; av platserna var inte ianspråktagna. På fysikerlinjen och kemistlinjen var t. ex. ungefär var tredje plats obesatt. Genom effektiva åtgärder för att öka antalet studerande som fullföljer studierna vid gymnasieskolans T- och N-linjer kan rekryteringen för högskolans del förbättras. Det är också angeläget att öka andelen kvinnliga studerande i tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. har allt fler äldre personer med arbetslivserfarenhet sökt sig till högskolan. Detta gäller dock endast i blygsam omfattning för de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna. Detta torde i stor utsträckning hänga samma med de omfattande förkunskapskraven. Det är därför viktigt att finna former för dessa vuxna studieintresserade att också skaffa sig formell behörighet. Genomströmningen vid de tekniska utbildningarna har länge varit svag. Vissa åtgärder som har vidtagits för att förbättra studieeffektiviteten har gett positiva resultat. Sådana åtgärder måste fortlöpande vidtas dels för att de studerande skall kunna genomgå utbildningarna på normal studietid, dels för att de som påbörjat studierna skall kunna genomgå hela utbildningen. Med tanke på den svaga rekryteringen till teknisk och naturvetenskaplig utbildning finns det också skäl till oro för forskarutbildningen på dessa områden. Effekterna från gymnasieskolan förstärks på denna nivå av såväl ändrade studievanor som vissa inslag i högskolereformen. Förskjutningen mot i genomsnitt allt äldre studerande, som läser begränsade studieprogram utdragna över och med stort inslag av starkt yrkesinriktade kurser, minskar successivt rekryteringsunderlaget för forskarutbildningen. Det är därför angeläget att åtgärder vidtas för att stimulera också dessa studerande för forskarutbildning. Vidare skapar den införda studieordningen i en del fall svårigheter när det gäller att hänföra olika kurser till forskarutbildningens ämnesområden. Detta hänger delvis samman med de problem som det s. k. fria området inom högskolan har skapat. I en särskild motion har socialdemokraterna yrkat att också det som betecknas som ett fritt område och för vilket andra regler gäller än för övriga delar av högskolan skall inordnas i högskolans planerings- och resurssystem. Vad som här nämnts har betydelse såväl för behörighetsprövningen som för möjligheterna att fånga upp och stimulera studerande att gå vidare till forskarutbildning och forskning. Det är angeläget att dessa frågor analyseras noga och att förslag till eventuella åtgärder utarbetas i anslutning till behandlingen av forskarutbildningsutredningens förslag. Den pågående försöksverksamheten med yrkesteknisk högskoleutbildning (YTH) borde kunna erbjuda en rad erfarenheter, vilka bör utnyttjas i förnyelsen av utbildningen också inom övriga delar av högskolan. Man bör därvid söka tillgodogöra sig de YTH-studerandes aktuella arbetslivserfarenheter, bl. a. av hur teknisk utveckling påverkat innehållet i arbetsuppgifterna och arbetsorganisationen.