mot · G20235 · 1978-11-06 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:12 om underhåll till barn och frånskilda, m. m. 11 kap. 14 § innehåller bestämmelserom den underhållsskyldighet som efter äktenskapsskillnad kan åläggas ena maken gentemot den andra. I paragrafens andra stycke heter det: Är bidraget bestämt att utgå på särskilda tider och ingår den underhållsberättigade nytt äktenskap, skall bidrag ej vidare utgå. Familjelagssakkunniga har i sitt delbetänkande Underhåll till barn och frånskilda (SOU 1977:37) föreslagit att den citerade bestämmelsen skall utgå. De sakkunniga har därvid framhållit att en bidragsberättigad person som gifter om sig går miste om underhållsbidraget medan däremot en bidragsberättigad som sammanbor med annan men inte ingår formellt äktenskap inte automatiskt förlorar sitt underhållsbidrag. Det är enligt de sakkunniga angeläget att reellt likartade fall blir lika behandlade. En möjlighet skulle då vara att jämställa äktenskaplig samlevnad med nytt äktenskap. Det skulle emellertid medföra uppenbara svårigheter att i det enskilda fallet fastställa om det är fråga om äktenskaplig samlevnad. De sakkunniga har därför i stället valt att upphäva regeln att underhållsbidrag skall upphöra vid omgifte. Flertalet remissinstanser har avstyrkt förslaget. Från skilda domstolar har därvid gjorts gällande bl. a. att förslaget är stötande, förvånande och att det knappast torde ha någon förankring hos allmänheten. har framhållit att en annan ordning än den nuvarande för de flesta skulle framstå som onaturlig och för en del t. o. m. anstötlig samt att förslaget sannolikt skulle föranleda ett stort antal onödiga mål om jämkning av underhållsbidrag. Propositionen ansluter sig emellertid till de sakkunnigas förslag. Ett skäl för förslaget är tydligen en önskan att understryka vardera partens självständighet efter en äktenskapsskillnad. Har ena parten vid skilsmässan blivit berättigad till bidrag skall det också utgå även sedan den bidragsberättigade gift om sig. Det är möjligt att en sådan regel kan sägas vara teoretiskt riktig och genomförbar men det är helt klart att den saknar förankring i nu gällande rättsuppfattning. Enligt vår mening måste det vara principiellt felaktigt att införa en regel som inte bara saknar stöd hos allmänheten utan även enligt remissinstanserna skulle te sig onaturlig och stötande. En sådan extrem bestämmelse måste vidare försvåra strävan efter likformighet med andra länders familjelagstiftning och hämma det internationella lagstiftningssamarbetet. Bestämmelserna strider enligt vår uppfattning mot den på äktenskapet grundade underhållsskyldigheten mellan makar. Den möjliggör dubbel underhållsskyldighet, dels från tidigare make, dels från make i det sist ingångna äktenskapet. Den rimmar också illa med att pension till efterlevande make i regel upphör vid omgifte. Det i propositionen angivna skälet för att slopa den tidigare regeln, nämligen att underhållsskyldigheten inte skall vara avhängig av vilken samlevnadsform den underhållsberättigade valt nytt äktenskap eller samlevnad - är i viss mån missvisande. Genom att ny make men ej sammanboende har laglig skyldighet att bidra till andra partens underhåll är samlevnadsformerna inte helt jämförbara. Den nuvarande regeln om att underhållsbidrag ej skall utgå vid omgifte bör enligt vår mening alltjämt äga giltighet. Det bör ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig författningsändring. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att i den i propositionen föreslagna 14 a § i 11 kap. införa en bestämmelse motsvarande den som återfinns i samma kapitels 14 §, andra stycke, andra punkt.