mot · G1021349 · 1978-01-24 00:00:00 — av och om restaurering av gotländska kyrkor som beredskapsarbete är en bygd, där den kulturella miljön är mer framträdande än på de flesta andra platser i landet. Kulturminnesmärkena ligger här tätare och är i många avseenden märkligare än på andra håll. Underhållet och bevarandet av dessa minnesmärken och kulturhistoriska byggnader har vållat stora ekonomiska problem. Särskilt bekymmersam är situationen för de många medeltida kyrkorna på ön. Av 94 i bruk varande kyrkor är 92 från medeltiden. Då revisorer på en av sina sedvanliga länsresor besökte konstaterades bl. a. att öns byggnadshistoriskt värdefulla medeltida kyrkor, som tidigare restaurerats och underhållits med hjälp av AMS-medel, nu löpte risk att förstöras. Revisorerna beslöt därför att låta granska förutsättningarna för en löpande restaurering av kyrkorna. Resultatet av undersökningen har redovisats i en granskningspromemoria, benämnd Restaurering av gotländska kyrkor (nr 3/1977). I promemorian behandlas förutom de aktuella kyrkoproblemen på mer allmänna frågor angående kulturminnesvård. Såvitt avser restaureringen av medeltida kyrkor konstateras att ett fyrtiotal kyrkor är i behov av restaurering och att läget för ett tiotal är så akut att risk finns att de förfaller och blir ruiner , om inga åtgärder vidtas. En kartläggning av de gotländska församlingarnas ekonomi visar emellertid att de med enstaka undantag har så små inkomster att det är omöjligt för dem att själva restaurera kyrkorna. De medel som behövs för att kyrkorna skall kunna bevaras har bedömts uppgå till mellan 2 och 3 milj. kr. () har gjort värdefulla insatser för gotländsk kulturminnesvård. Sålunda har AMS restaurerat 18 medeltida kyrkor med i huvudsak egna medel. Den sedermera fr. o. m. /74 införda sänkningen av bidragsmedlen till högst av kostnaderna har medfört att restaureringsarbetena helt upphört. Revisorernas granskningspromemoria har varit föremål för omfattande remissbehandling. Därvid har remissinstanserna genomgående bestyrkt de vid granskningen inhämtade uppgifterna att de gotländska församlingarna saknar ekonomiska möjligheter att tillfredsställande underhålla sina kyrkor, och att inga restaureringar eller mer omfattande arbeten har utförts efter det att AMS upphörde att ge hundraprocentiga bidrag för sådana arbeten. I stort sett samtliga remissinstanser har varit kritiska till att det i promemorian inte lagts fram några konkreta förslag till omedelbara åtgärder för att avhjälpa församlingarnas problem med kyrkorna. En väntan med åtgärder i avvaktan på resultaten av den nu verkande byggnadsvårdsutredningens arbete anses kunna medföra så stora skador på vissa kyrkor att betydande kulturvärden går till spillo och de framtida kostnaderna för restaureringar blir onödigt höga. Flera förslag till åtgärder har presenterats, men vanligtvis har en tillfällig återgång till AMS-bidrag av kostnaderna rekommenderats i avvaktan på andra stödformer. I promemorian har föreslagits att det bildas ett organ som kan tillhandahålla personal, utbildad att utföra arbeten inom kulturminnesvården, såsom arbeten på kyrkor, ruiner och andra liknande kulturbyggnader. Ett sådant organ, benämnt bygghytta, bör enligt promemorian försöksvis inrättas på . I denna skall finnas sådan personal som kan utföra arbeten på kyrkor, ruiner, ringmuren i och vid behov även på andra kulturhistoriskt intressanta byggnader inom länet. Hyttan bör därutöver vara en , utbildning och bevarande av erfarenheter i vad gäller metoder och material för kvalificerade upprustnings- och underhållsarbeten på våra kulturminnesmärken. Samtliga 13 remissinstanser som tagit ställning i frågan är positiva till attén sådan hytta inrättas. Revisorerna förordar mot denna bakgrund att en bygghytta försöksvis inrättas på . Revisorerna finner det härvid naturligt att hyttan, som bör administreras av , övertar den personal, de lokaler och den utrustning som finns på AMS arbetsplats på . Här avsedd personal, som haren inte obetydlig kunskap om restaureringsarbeten, torde dock behöva kompletteras med specialister på olika områden. Revisorerna förutsätter att ett nära samarbete mellan hyttan och länsarbetsnämnden bedrivs bl. a. genom att hyttan även i fortsättningen engagerar äldre, lokalt bunden arbetskraft, vars yrkesskicklighet då kan utnyttjas. Det kan också framhållas att dessa byggnadsarbeten är mycket värdefulla ur sysselsättningssynpunkt. Varje kyrkoobjekt kräver ca 1 000 dagsverken. Revisorerna hemställer att genom regeringens försorg åtgärder vidtas rörande den fortsatta restaureringen av medeltida kyrkor. Enligt vår mening måste detta som tillfällig åtgärd kunna beaktas vid utformningen och tillämpningen av statsbidragsbestämmelserna i avvaktan på resultatet av den nuvarande byggnadsvårdsutredningens arbete. Vi anser att inom ramen för medel för beredskapsarbeten för /79 bör 2 milj. kr. kunna anvisas för restaurering av Gotlandskyrkorna. Medlen förutsätts disponeras efter samråd med antikvariska myndigheter. Vi förutsätter att statsbidrag inom den angivna ramen skall utgå av beräknade godkända kostnader. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar att av de medel disponerar för sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret 1978/79 ett belopp av 2 milj. kr. avdelas för att användas som statsbidrag för kyrkorestaureringar på , vilka restaureringar utförs som beredskapsarbeten för företrädesvis äldre, lokalt bunden arbetskraft.