ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021665 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om kvinnors situation i glesbygd har och 1970-talen haft en mycket låg förvärvsintensitet bland kvinnor. Länets stora glesbygdsområden har skapat andra villkor för dessa kvinnor än för kvinnor inom övriga delar av landet. De stora avstånden, de sysselsättningssvaga regionerna, den ensidiga arbetsmarknaden har försvårat tillträdet till arbetsmarknaden i övrigt. Länet har drabbats av stor utflyttning och utglesning med en försämrad service som följd. Vi har dock ytterst begränsade kunskaper om de speciella problem som glesbygden utgör för kvinnor, och därigenom vet vi litet om deras möjligheter till försörjning, deras isolering och situation över huvud taget. gjorda undersökningar om kvinnor belyser i första hand problemen och livsvillkoren inom de mer tätbefolkade områdena och de större arbetsmarknaderna. 1 samråd med den parlamentariskt sammansatta jämställdhetskommittén har en grupp vid för sin tvåbetygsuppsats genomfört en pilotstudie Kvinnor i glesbygd. Undersökningen ger prov på de annorlunda livsvillkor som gäller för dessa kvinnor. Den är dock av naturliga skäl en ytlig studie av problemen och bör vidgas och fördjupas, samt framför allt åtgärdsinriktas. Eftersom jämställdhetskommittén redan är involverad i glesbygdsproblemen i vore det lämpligt att kommittén fick huvudansvaret för en undersökning omkring ovan nämnda problem. att hos regeringen begär en utredning som belyser kvinnors situation inom glesbygden. () ()
mot · G1021666 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1666 av m. fl. om ungdomsarbetslösheten i glesbygd Ungdomar mellan som inte fortsätter sina studier utan söker sig ut på arbetsmarknaden utgör ett stort problem i hela riket. 1 det rådande ekonomiska läget är det svårt för dem att få något arbete t. o. m. inom storstäderna och på de större och mer differentierade arbetsmarknaderna. 16-18-åringar inom glesbygden har dessutom alldeles speciella problem som de stora avstånden, de små och odifferentierade arbetsmarknaderna m. m. utgör. Den här åldersgruppen saknar körkort, kan inte ta anställning inom vårdyrken och är alldeles för unga för att klara långa och krävande arbetsresor. Resultatet blir ofta utflyttning eller för flickor inte alltför sällan hemarbete på den egna gården. Betydelsen för glesbygdskommunerna att kunna behålla ungdomen är av avgörande betydelse för vidareutvecklingen. Det är därför viktigt att dessa grupper uppmärksammas, speciellt vid de undersökningar och ungdomssatsningar som pågår . att hos regeringen anhåller om att ungdomsarbetslöshetsdelegationen skall ägna särskild uppmärksamhet åt 16-18åringar inom glesbygdskommuner, i syfte att underlätta deras möjligheter på arbetsmarknaden. () ()
mot · G1021667 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om arbetsmarknadspolitiskt stöd till län I årets budgetproposition föreslås ett nytt anslag till kommunala industrilokaler. Anslaget är i första hand avsett för det inre stödområdet och . Det kan vara förståeligt att de ekonomiska förutsättningarna inte medger utsträckning av detta nya stöd till hela stödområdet och till de grå zonerna. Med hänvisning till de ofta påpekade förhållandena i län, vilket praktiskt taget stått stilla i sin befolkningsutveckling, genomgående saknar järnväg och även i övrigt har mindre goda kommunikationer, anser vi oss kunna föreslå att det nya stödet bör utsträckas till att inom län gälla samt inlandskommunerna (grå zon), och . En vidgad bidragsgivning till byggande av kommunala industrilokaler enligt tankarna i denna motion skulle verka stimulerande för dessa kommuner i län. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att det föreslagna nya anslaget för byggande av kommunala industrilokaler i det inre stödområdet och utsträckes att avse jämväl samt kommunerna i län. () ()
mot · G1021671 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1671-1680 Motion 1977/78:1671 av m. fl. om lokalisering till av den centrala arbete beslöt att anta regeringens förslag om huvudmannaskap och organisation för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering (prop. 1977/78:30, AU 1977/78:16). Enligt beslutet skall en central stiftelse inrättas med staten och landstingskommunerna som huvudmän. Stiftelsen får till uppgift att ha ett övergripande ansvar för planering, budgetarbete och ekonomi samt personal- och rehabiliteringspolitiska frågor. I övrigt skall stiftelsen svara för rådgivande uppgifter omkring produktionsteknik och marknadsföring samt ägna stor uppmärksamhet åt kostnadsutvecklingen. Fördelningen av statsmedel på de regionala stiftelserna blir också en uppgift för den centrala stiftelsen. Inför genomförandet av den nya organisationen skall regeringen tillsätta en organisationskommitté med representanter för staten, landstingskommunerna, kommunerna och de fackliga huvudorganisationerna. På denna kommitté har även lagts uppgiften att lägga fram förslag om lokaliseringsort för den centrala stiftelsen, varefter regeringen fattar beslut i frågan. I propositionen uttalar departementschefen: 1 enlighet med regeringens regionalpolitiska strävanden skall en lokalisering inte ske till . Mot bakgrund av det anförda vill vi föreslå att den blivande stiftelsen lokaliseras till och då förslagsvis till , som ligger geografiskt centralt mitt i landet. Den skyddade verksamheten är väl utbyggd av och kommunerna i länet, vilket innebär en god grund för den fortsatta utvecklingen. Stiftelsens verksamhet torde direkt och indirekt ha positiv inverkan på sysselsättning och arbetsmarknad i den ort dit den lokaliseras. Utifrån dessa synpunkter är en förläggning till mycket välmotiverad. Strukturomvandlingen i näringslivet har hårt drabbat orten, och framtiden är osäker för många arbetsplatser. har närmare 600 personer förlorat sina arbetstillfällen genom personalreduceringar eller nedläggningar vid ett tiotal företag i kommunen. Omkring 1 000 arbetstillfällen är berörda av pågående förändringar inom bl. a. massaindustrin, sågverks- och skivindustrin, NordMalts maltproduktion m. fl. Kommunens andel av sysselsättningen är lägre än såväl länets som rikets inom näringsgrenarna varuhandel, samfärdsel, privata tjänster och jordbruk, vilket ytterligare talar för behovet av nya arbetstillfällen. 1 1977/78. har inte som många andra orter kommit i fråga som lokaliseringsort för statliga verk eller företag. Då således många skäl talar för att är en lämplig lokaliseringsort för den nya stiftelsen hemställer vi att uttalar att den centrala arbete och yrkesinriktad rehabilitering bör förläggas till i . () AXEL ()
mot · G1021673 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:76 med energisparplan för befintlig bebyggelse 1 propositionen 1977/78:76 läggs förslag till riktlinjer för energihushållningen i befintlig bebyggelse. Sparplanen anger en rad olika åtgärder som lämpliga från energisparsynpunkt. a. behandlas frågan om automatiskt rökgasspjäll i pannor. 1 departementspromemorian har automatiskt rökgasspjäll förutsatts kunna genomföras i av flerbostadsdhusen, dvs. för ungefär 200 000 lägenheter. Åtgärden har sålunda i första hand rekommenderats för de medelstora värmecentralerna. Enligt rapporter från praktiska försök på fältet uppges automatiska spjällregulatorer vara mycket lönsamma att införa. a. kommun har omfattande erfarenheter av spjällregulatorerna. Det är angeläget att ny teknik på detta område stimuleras. Åtgärder, som visar ett gott sparresultat, bör kunna införas före mer omfattande åtgärder som ser till husens totala sparmöjligheter- detta under förutsättning att delåtgärderna ligger i linje med de mer omfattande åtgärderna. Automatiska spjällregulatorer är också ett exempel på en produkt som i ökad utsträckning kan ge sysselsättning i . I nuvarande sysselsättnings- och konjunkturläge är det också av den anledningen viktigt att stimulera användningen av önskvärd ny teknik. Förbättringar bör ske enligt följande: På nya värmepannor, små som stora, bör automatiska spjällregulatorer finnas som standard, dvs. ett obligatorium är nödvändigt att införa. För befintliga värmepannor av en viss minsta storlek bör ett obligatorium också i princip införas efter ett visst lämpligt årtal. Här måste dock dispensmöjligheter ges för t. ex. pannor som skall bytas ut. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för helautomatiska spjällregulatorer på värmepannor i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G1021674 · 1978-01-25 00:00:00 — om samordning mellan planeringen för kraftledningar och den fysiska riksplaneringen har tidigare (CU 1973:34,1975/76:1,1975/76:16och 1977/78:8) haft anledning beröra frågan om en samordning mellan den sektoriella planeringen för kraftledningar och den fysiska riksplaneringen. och planverket har redovisat befintliga kraftledningar till länsstyrelserna. m. fl. har också till länsstyrelserna redovisat planerade utbyggnader. Länsstyrelserna har haft att redovisa kraftledningsfrågorna inom ramen för arbetet med den fysiska riksplaneringen. På grund av osäkerhet i grundmaterialet har dessa redovisningar blivit ofullständiga för vissa län. En grundfråga är hur kraftledningsplaneringen skall samordnas med den fysiska riksplaneringen. har angetts att planverket, , vattenfallsverket och industriverket gemensamt arbetar på att bl. a. föreslå åtgärder som syftar till att i större utsträckning än integrera kraftledningsfrågorna i samhällsplaneringen. Förslagen skall remissbehandlas. Detta viktiga arbete bör slutföras så att förslag till riktlinjer inom en överskådlig framtid kan redovisas för . Vidare har till lagrådet remitterats ett förslag till lag om vissa rörledningar m. m. Det avser att införa en koncessionsplikt för ledningar för bl. a. råolja, naturgas eller produkter av sådana ämnen. I det remitterade förslaget (s. 62) har man utgått från att samordningen mellan ledningsintresset och de intressen som ligger bakom planbestämmelserna i byggnadslagen (BL) skulle kunna tillgodoses efter mönster av samordningen i fråga om kraftledningar. Dessa senare frågor får sålunda betydelse även för dessa rörledningar. Det får förutsättas att samordningsintressena ytterligare beaktas i den fortsatta beredningen av det remitterade förslaget. Med hänvisning till det anförda förslås att som sin mening ger regeringen till känna att förslag till åtgärder för att integrera planeringen av kraftledningar med den fysiska planeringen och därmed även med den fysiska riksplaneringen bör föreläggas . PER () ()
mot · G1021675 · 1978-01-25 00:00:00 — av om handikappanpassade samlingslokaler har från beslutat om ändrade grunder för upprustningsbidrag för handikappanpassning avseende allmänna samlingslokaler (prop. 1976/77:87(bil. 3)). Beslutet innebära» bidrag för handikappbetingade åtgärder liksom kostnader för lösa inventarier motiverade av de handikappades särskilda behov utgår med 100 96 av godtagbar kostnad intill . I handikapputredningen fastslogs att den fysiska miljön utgör ett allvarligt hinder för människor med handikapp att delta i kulturlivet. Inte minst gäller detta de olika samlingslokaler där människor samlas kring olika kulturaktiviteter. Syftet med de nya reglerna för stödet till allmänna samlingslokaler är sålunda att göra det möjligt att genomföra ofta dyrbara anpassningsåtgärder i det stora beståndet av befintliga samlingslokaler. Det har emellertid visat sig att gällande förordning och tillämpningsföreskrifter för stödet till allmänna samlingslokaler i stor utsträckning urholkar reformens syfte. Bidragsberättigade är i huvudsak lokaler tillhöriga , samt Folkets . En stor del av kommunernas samlingslokaler, såsom bibliotek, ungdomsgårdar och andra för det kulturella livet betydelsefulla samlingslokaler, är ej bidragsberättigade. En begränsning ligger också i att endast lokaler som fanns är bidragsberättigade. Detta får till följd att samlingslokaler, byggda mellan och , då byggnadsstadgans föreskrifter om handikappanpassning trädde i kraft, kommer att släpa efter i vad gäller handikappanpassning. Detta drabbar framför allt flera av storstädernas folkrika förortsområden. Bestämmelserna föreskriver vidare att bidrag destineras till en bestämd lokal. När det gäller hörselteknisk anpassning kan i många fall avsevärda praktiska och ekonomiska fördelar vinnas genom att en transportabel teleslinga utnyttjas för flera lokaler. Det skulle exempelvis innebära att en kommun istället för fast installerade teleslingorå ca . förfogade över en transportabel anläggning å ca . avsedd för utlåning till flera lokaler. Skäl talar alltså för att en översyn bör göras av gällande förordning och tillämpningsföreskrifter för statligt stöd till allmänna samlingslokaler för att möjliggöra anpassning av samlingslokaler till handikappade människors behov. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att en översyn av reglerna för statligt stöd till allmänna samlingslokaler skall ske med syfte att bättre tillgodose behovet av stöd till handikappanpassade åtgärder.
mot · G1021678 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om åtgärder för att förhindra skadlig grundvattenssänkning Grundvattenssänkningar kan som bekant leda till omfattande skador och miljöförstörelse i form av sättningsskador i mark, ledningar och byggnader. Omfattande skador har inträffat i och andra kommuner i vårt land. Stora ekonomiska och stadsmiljömässiga värden står därvid på spel. Sådana skador skulle i stor utsträckning kunna förhindras med en planering som värnarom grundvattnet. Emellertid saknas, enligt uppgift från bl. a. , i flera i avseenden lagenligt möjligheter för att genomföra en sådan planering. Bristerna i lagstiftningen har i olika sammanhang uppmärksammats, bl. a. av bygglagutredningen som förordat byggnadslovsplikt för undermarksanläggningar och av vattenlagsutredningen som föreslagit att även grundvattenstäkter med uttag under /dygn skall omfattas av anmälningsskyldighet/tillståndsplikt. Det är viktigt att lagstiftningen om grundvattensavtappning förbättras. Vad som är särskilt viktigt att förhindra är skadlig grundvattenssänkning. Det behövs enligt bl. a. kommuns fastighetskontor en anmälningsplikt parad med vissa krav på dokumentation då det gäller såväl befintliga som nya grundvattenssänkningar. Från kommuns sida har också framhållits att byggnadsnämnd eller annan myndighet bör ges möjlighet att ingripa mot befintliga och framtida grundvattensdränage och att sådan myndighet också ges möjlighet att i stället för förbud kunna förordna om skadeförebyggande åtgärder. Vidare har påpekats att höjning av grundvattensytan inte heller bör tillåtas ske oreglerat och att även detta bör beaktas i lagstiftning. har förordat en rad förändringar som bör upptas i en förändrad lagstiftning utöver dem som bygglags- och vattenlagsutredningarna redan tagit upp. Det gäller grundvattenspumpning, avledning i befintliga fastigheter och i ovan- och undermarksanläggningar, möjlighet att i stadsplan förbjuda dränerande ingrepp under vissa förutsättningar, möjlighet för det allmänna att påfordra skadeförebyggande åtgärder samt reglering av vatteninfiltration och härutöver anmälningsplikt beträffande grundvattenspumpningar o. d. Då det f. n. inte synes finnas tillräckliga lagenliga möjligheter och då det är angeläget att ge byggnadsnämnd eller annan myndighet möjlighet att ingripa mot skadlig grundvattenssänkning och kunna stoppa den miljöförstöring som pågår, bör lagändringar genomföras som gör detta möjligt. Arbetet med en sådan lagändring bör också anknyta till den kartering av grundvattenstillgångar som påbörjats inom den fysiska riksplaneringens område. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till sådan lagstiftning beträffande grundvattensnivån som förordas i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G1021679 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om villkoren för statligt bostadslån beslöt 1974 att infora ett s. k. markvillkor. Detta villkor innebär att statligt bostadslån endast kan erhållas om marken upplåtits eller försålts av kommun, landstingskommun eller av dem helägt bolag. I propositionen 1974:150 föreslogs att styckhus, vilka skall bebos av lånesökanden, alltid skall vara undantagna från markvillkoret, om marken förvärvats från annan än byggintressent. beslöt dock, mot bakgrund av en centermotion, att från markvillkoret undanta byggande av "mindre antal småhus. Någon precisering av innebörden av uttrycket "mindre antal småhushar aldrig gjorts. Detta är olyckligt och kan dessutom leda till godtycke. Enligt vår mening bör därför uttala att med mindre antal småhus skall avses förslagsvis högst 15 småhus. Med hänvisning till ovanstående hemställs att uttalar att med mindre antal småhus skall, i vad gäller undantag från markvillkoret, avses högst 15 småhus. () ()
mot · G1021680 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om ökad möjlighet till lån vid förvärv av äldre småhus har inriktningen av bostadsproduktionen förändrats så till vida att andelen småhus pendlat . Men även om andelen småhus i nyproduktionen är hög så är antalet nya småhus inte stort. Andelen småhus i det totala bostadsbeståndet har t. o. m. minskat från 1965 till 1976. Efterfrågan på småhus är mycket stor, vilket inte minst avspeglas i ökande fastighetspriser. Ytterst få kommuner uppvisar balans mellan tillgång och efterfrågan. Styrkan i efterfrågan är svår att ange. Försök har dock gjorts. I en undersökning, presenterad av , framgick att av de hushåll som bor i flerfamiljshus inom undersökningsområdet () och har två rum eller fler, är drygt hälften, vilket innebär ca 200 000 hushåll, intresserade av en lika stor/liten bostad i småhus. Omkring 40 000 hushåll visade sig vara beredda att betala . mer för att få en lika stor bostad i småhus. Om man antar att produktionen uppgår till 65 000 bostäder och att dessa fördelar sig med 45 000 på småhus och 20 000 på flerfamiljshuslägenheter, kommer det att dröja till slutet av detta århundrade, innan totalbeståndet fördelar sig på vardera kategorin. Enligt moderat uppfattning är det självklart att bostadsbeståndets sammansättning skall styras av medborgarnas faktiska efterfrågan. Av vad ovan anförts framgår dock att det dessvärre kommer att dröja innan denna målsättning uppnås. Skälet härtill är att den årliga produktionen av småhus icke motsvarat efterfrågan. En väg att tillgodose denna efterfrågan, förutom fortsatt hög andel småhus i nyproduktionen, är att underlätta lånemöjligheterna vid förvärv av äldre småhus. Desa fastigheter har oftast små lån, vilket innebär att kontantinsatsen blir mycket hög. Äldre småhus är vidare ofta bristfälligt isolerade. Man borde därför överväga att öppna möjligheten för köpare av äldre småhus att erhålla statliga lån i de fall där förvärvet kombineras med mer omfattande energibesparande åtgärder, som tilläggsisolering av ytterväggar och bjälklag. En sådan åtgärd skulle nedbringa behovet av kontantinsats till en nivå som är realistisk för de flesta bostadskonsumenter, som den skulle påskynda nödvändig isolering av det äldre fastighetsbeståndet. Detta skulle även underlätta för den bofasta befolkningen att, i områden där hård konkurrens råder mellan fritids- och permanentboende, exempelvis i läns och , förvärva äldre enfamiljshus. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att sådana åtgärder vidtas att kreditinstitutens möjligheter att bevilja lån i äldre småhus vidgas när förvärv av sådan fastighet kombineras med omfattande energibesparande renovering. . NISSER (m) () . () ()
mot · G1021681 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1681-1687 om en förkortad ärendebehandling i länsskatterätterna Eftersläpningen av ärenden i länsskatterätterna visar en oroande ökning. Enligt de uppgifter som länsstyrelsernas organisationsnämnd () insamlar vaije höst, utgjorde antalet ej avgjorda ärenden per vid landets samtliga länsskatterätter 109 1975, 142 1976 och 172 1977. Delvis kan ökningen förklaras av att totala antalet inkomna ärenden ökade från 159 393 under /76 till 171 240 under /77, vilket motsvarar en ökning med 7,4 96. Antalet ej avgjorda ärenden vid de båda budgetårens utgång ökade dock med sammanlagt 30 061 ärenden. Detta innebär en ökning med 21 96. För de olika länen kan i några fall noteras en mycket alarmerande ökning . I följande tabell redovisas några exempel. Länsskatterätten i -län Antalet ej avgjorda ärenden I fyra län (L, W,X och Y) har ärendebalansen mer än fördubblats . 1 våra hemlän, och , är ökningen 61 resp. 42 96. Minskning redovisas ej i något län. Enligt vår mening är det nödvändigt att vidta åtgärder för att minska eftersläpningen i ärendebehandlingen vid länsskatterätterna. I många fall kan besvären gälla detaljer i taxeringen, som påverkar de följande årens deklaration och taxering. I sådana fall framtvingas ibland alternativa deklarationer under de efterföljande åren så länge besvärsärendet inte slutbehandlats. Detta ökar ytterligare belastningen för de skattskyldiga och taxeringsorganisationen. 1 1977/78. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till åtgärder i syfte att minska eftersläpningen av ärendebehandlingen vid länsskatterättema.
mot · G1021682 · 1978-01-25 00:00:00 — Markpolitiska utredningen framlade i sitt betänkande markpolitik (SOU 1964:42) riktlinjer för kommunernas markpolitiska handlande samt förslag om statlig medverkan i finansieringen av kommunala markförvärv. I propositionen 1967:100 ingick förslag till vissa markpolitiska åtgärder. Det innebär bl. a. att en särskild lånefond för kommunala markförvärv skulle inrättas. Förslaget godtogs av . Från början kunde emellertid icke fonden användas för kommunernas förvärv av mark för fritidsbebyggelse. har emellertid genom senare beslut ändrat grunderna för markförvärvslån så att de nu också kan disponeras vid kommunala markförvärv för fritidsbebyggelse. Men därmed har också lånevillkoren samordnats med bestämmelserna för tomträtt. Detta har medfört att lånetiden för markförvärvslånen blivit så kort att de knappast kan användas för finansiering av markreserv avsedd för fritidsbebyggelse där tomrätt ej tillämpas. Det förhåller sig dessutom så att de kommuner som har god tillgång på mark för fritidsbebyggelse ofta är s. k. glesbygdskommuner med svag finansiell ställning. De saknar därmed rimliga möjligheter att genom långsiktiga markförvärv få reella möjligheter att leda utvecklingen på ett tillfredsställande sätt. Planmonopolet är icke tillräckligt för att leda utvecklingen enär de står under trycket av att söka åstadkoma en positiv utveckling av investeringar och näringsliv. Flera fjällkommuner kan anföras som exempel på de ogynnsamma konsekvenserna av en sådan utveckling som här i korthet beskrivits. Mot denna bakgrund är det angeläget att villkoren för lån ur lånefonden för kommunala markförvärv ändras så att lån kan erhållas på gynnsammare villkor vid kommunens förvärv av mark för fritidsbebyggelse. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar uttala att villkoren för markförvärvslån avseende mark för fritidsbebyggelse måtte ändras så att lån för detta ändamål är ränte- och amorteringsfria och därefter amorteras . 1* 1977/78.