mot · G202186 · 1978-12-15 00:00:00 — Motion 1978/79:186 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:71 om utbildning av sjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal i högskolan I en partimotion till 1976/lade socialdemokraterna fram förslag om att förteckningen över allmänna utbildningslinjer skulle kompletteras med en sjökaptenslinje och ensjöingenjörslinje. Bakgrunden varatt den dåvarande trepartiregeringen i propositionen om utbildning och forskning inom högskolan (prop. 1976/77:59) inte följde H 75:s förslag att inordna sjöbefälsutbildningen såväl studieorganisatoriskt som institutionellt i högskolan fr. o. m. . biföll vår motion i denna del. anförde föredraganden att den högre sjöpersonalutbildningens inordnande i högskolan borde övervägas inför /79.1 budgetproposition föreslogs ännu uppskov med denna reform. 1 föreliggande proposition föreslås en ändrad studieorganisation för den högre sjöpersonalutbildningen. Den nya utbildningen föreslås starta /81. Eftersom den nuvarande utbildningen enligt alla berörda inte motsvarar de krav som bör ställas på den, är det tillfredsställande att nu bereds tillfälle att ta ställning till denna för sjöfartsnäringen och kraftindustrin betydelsefulla utbildningsfråga. Vi beklagar att detta inte har kunnat ske tidigare. Propositionen innehåller en rad riktlinjer för det fortsatta planeringsarbete som skall utföras i första hand av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). I det följande framför vi vissa synpunkter på detta arbete, vilka vi anser bör beaktas i den kommande planeringen. Föredraganden anger att maskinbefalsutbildningen bör få en utformning som mer än skiljer denna utbildning från driftutbildningen. Det finns enligt propositionen inte nu något behov att närmare samordna utbildningarna än det som ett gemensamt resursutnyttjande innebär. Från flera håll, bl. a. från och Kraftindustrins utbildningsråd, har emellertid framförts motsatt uppfattning. Det finns därför enligt vår mening skäl som talar för att man i det studieorganisatoriska planeringsarbetet ytterligare analyserar behovet och förutsättningarna för ett närmare samband mellan driftpersonalutbildningen och den maskintekniska sjöpersonalutbildningen. bör även övervägas att sjöingenjörsutbildningen så långt möjligt studieorganisatoriskt samordnas med annan högre teknisk utbildning för att därigenom bereda sjöingenjörer möjlighet att komplettera sin utbildning till civilingenjör utan att behöva genomgå en fullständig civilingenjörsutbildning. Den framtida studieorganisationen bör sålunda underlätta möjligheterna till sådana fortsatta studier. En dylik studiegång överensstämmer också med vad enhälligt har uttalat (UbU 1975:9) om återkommande utbildning. Genom den föreslagna organisationen med ett inordnande av utbildningarna i statliga högskoleenheter, t. ex. i , skapas nya förutsättningar för samarbete med annan högre teknisk utbildning. Detta kan gälla såväl resursutnyttjande och erfarenhetsutbyte som forskning. Vi vill i detta sammanhang understryka behovet av forskningsinsatser på detta område, inte minst för att lösa arbetsmiljöproblem både till sjöss och i land. Vi vill också peka på att de internationella sjösäkerhetsfrågorna blivit alltmer betydelsefulla. Detta är enligt vår mening ett område som kräver ökad uppmärksamhet i den framtida utbildningen. Utbildningen av sjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal är förhållandevis resurskrävande beroende bl. a. på dyrbar utrustning. För utbildningens kvalitet är det därför nödvändigt att utrustningsfrågan följs med uppmärksamhet. Samordningen med både högskolan och gymnasieskolan bör även beaktas i det fortsatta planeringsarbetet. Vi vill också betona vikten av att behovet av läromedel för utbildningarna tillgodoses. Beträffande dimensioneringen av utbildningarna finns det anledning att ingående följa utvecklingen av sjöfartsnäringen och kraftindustrin för att kunna anpassa utbildningen till arbetsmarknadens behov. Enligt propositionen skall UHÄ i sin anslagsframställning för /81 lägga fram förslag om den närmare dimensioneringen av utbildningen. Vi vill stryka under vikten av att detta förslag utarbetas i nära samråd med berörda arbetsmarknadsorganisationer. Med hänsyn till utbildningarnas resursbehov anger föredraganden att dessa bör koncentreras till färre orter, förslagsvis tre av de nuvarande sjöbefälsskoleorterna. Propositionen innehåller emellertid enligt vår mening inte ett tillräckligt underlag för att nu ange på hur många orter utbildningarna skall bedrivas. Därför bör UHÄ också redovisa de studieorganisatoriska och ekonomiska konsekvenserna av en koncentration av utbildningarna till fyra av de nuvarande sjöbefälsskoleorterna. Vidare anges att regeringen avser att uppdra åt UHÄ att föreslå till vilka orter sjöbefälsutbildningen bör koncentreras. Enligt vår mening bör uppdraget till UHÄ utgå från intentionerna riksdagsbeslut beträffande högskoleutbildningens lokalisering och uppbyggnad. Av denna anledning bör redan nu uttala att det fortsatta planeringsarbetet bör utgå från att utbildningarna i och bibehålls. Nuvarande utbildningar har stor betydelse för högskolan på respektive ort, varför en nedläggning eller minskning av utbildningskapaciteten skulle betyda en kraftig utformning av den högre utbildningen i och . Eftersom annan högre teknisk utbildning saknas på dessa orter, bör i planeringsarbetet särskilt uppmärksammas i vilka former utbildningarna i och skall kunna samverka med berörda tekniska Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det fortsatta planeringsarbetet i fråga om utbildningen av sjöbefäl samt drift- och underhållsteknisk personal, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av utbildningen till fyra orter, varvid utbildningarna i och skall bibehållas. () () () () () () ()