ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021379 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1379 av m. fl. om geologiska undersökningar för att förebygga rasolyckor Vi har åter i ställts inför en raskatastrof. Det måste anses otillfredsställande att sådant kan få ske då vi i princip vet hur hela förloppet är. Det är klarlagt att kvicklera med stor salthalt är stabil. Vid urlakning, som kan ske vid stor nederbörd då sötvatten tränger ner i kvickleran, blir resultatet att leran löses upp. Ett lätt tryck eller skakning behövs då endast för att ett skred skall uppstå. Efter Surteraset gjordes en statlig utredning och en undersökning av dalgång och geologiska undersökning (SGU) gjorde en kartläggning av dalgången. Detta räcker dock inte då många andra områden i är av liknande beskaffenhet. Därför behövs en geologisk kartering av i första hand , och för att erhålla ett underlag för noggranna geotekniska undersökningar. Skalan på kartorna bör vara minst 1: 50 000. Önskvärt vore dock kartor i större skala t. ex. utredningskarta som är skala 1: 20 000 , men tyvärr torde detta ställa sig allt för dyrbart. En geologisk karta utgör ett bra underlag inte bara för bebyggelse utan även vid projektering av vägar m. m. En sådan här kartering är av mycket stor betydelse för kommunerna inom ovan nämnda områden. Den ger kommunerna möjlighet att på ett tidigt stadium utvärdera inom vilka områden t. ex. ny bebyggelse är lämplig och därmed undvika framtida raskatastrofer. Givetvis räcker det inte att det finns kartor över dessa områden. Detta måste dock vara det första steget. Därefter bör komma in och göra kontinuerliga undersökningar av de mest riskfyllda områdena. Situationen är att undersökningar endast sker i samband med byggnation. Ett krav är att vissa områden som redan är bebyggda bör undersökas så att raskatastrofer kan undvikas. Med stöd av ovanstående hemställer vi att hos regeringen anhåller att en kartering utförs i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · G1021380 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1380 av och om energisparstödet Enligt energisparkungörelsen utgår energisparstöd i form av lån och/eller bidrag för åtgärder som förbättrar värme- och ventilationssystem i bostadshus. Intresset för att genomföra energisparåtgärder och söka energisparstöd har visat sig vara mycket stort bland allmänheten. Därom vittnar det stora antalet ansökningar som inkommit till kommuner och länsbostadsnämnder. Det gäller att på alla sätt ta till vara det spontana intresse som finns för att åstadkomma en effektiv energihushållning. Ett hinder för detta är att det ej utgår något energisparstöd för de åtgärder som vidtas i syfte att minska elkonsumtionen vid bostadsuppvärmning. Enligt energisparkungörelsen utgår energisparstöd till åtgärder som syftar till en bättre energihushållning och minskad oljeanvändning. Vid övergång från oljebaserat värmesystem till ett flisbaserat värmesystem kan man erhålla energisparstöd. Energisparstödet borde dock även omfatta de sparåtgärder som människor genomför i sina bostäder i syfte att minska elkonsumtionen. Det är många husägare som vill byta sitt elbaserade värmesystem mot en värmeanläggning baserad på ved. Samhället bör underlätta denna typ av insatser som bidrar till en bättre energihushållning. Med hänvisning till det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande möjligheten att energisparstöd enligt energisparförordningen även skall omfatta byte från elbaserat värmesystem till värmesystem baserat på ved eller flis. () ()
mot · G1021385 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 13851391 Motion 1977/78:1385 om sänkningen av den garanterade räntan på vissa bostadslån I bilaga 16 till årets budgetproposition (sid. 3132) föreslås att den garanterade räntan sänks för flerbostadshus för hus påbörjade och för hus påbörjade . Räknat per leder detta till en sänkning av kapitalkostnaden med ca . För småhus som bebos av låntagaren föreslås ingen ändring för hus påbörjade men en sänkning för hus påbörjade . Också för det sistnämnda fallet blir den direkta effekten i form av sänkt kapitalkostnad ca . I detta fall uppkommer emellertid en sänkning av småhusägarens underskottsavdrag med samma belopp. Detta motsvarar vid marginalskatt ca . i höjd inkomstskatt. Nettoeffekten blir alltså i detta fall ca . Kostnadsminskningen blir således vid den föreslagna ändringen av den garanterade räntan följande: Förslaget motiveras (s. 31) med prisstegringarna i bostadsbyggandet och med att effekterna av överkostnader blir större för hyres- och bostadsrättshus än för småhus. Detta är i och för sig riktigt. måste erinras om, att låneunderlaget höjts mera för flerbostadshus än för småhus (sid. 150). Genom att den s. k. tidskoefficienten i fortsättningen skall omprövas oftare än , kan man också förutsätta att överkostnaderna skall kunna hållas nere. Något hållbart motiv för att på det sätt som föreslagits genomföra mindre kostnadssänkning för småhusen än för flerbostadshusen finns därför inte. I sammanhanget kan också erinras om, att genom beslut om ändrade regler för villabeskattningen inkomstskatten för ägare av nya småhus kommer att öka med . Jämfört med vad som gäller för dem som bor i nya flerbostadshus uppkommer alltså en relativ försämring med . För att uppnå en kostnadssänkning som är lika stor för flerbostadshus som för småhus krävs med hänsyn till effekten på underskottsavdraget, 1 1977/78. Flerbostads- Småhus Skillnad hus Hus påbörjade Hus påbörjade att räntesatsen sänks mera för småhusen än för flerbostadshusen. En sänkning för flerbostadshusen (från 3,9 till ) motsvaras av en sänkning (från till ) för småhusen. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att måtte besluta uttala att ändringen av den garanterade räntan görs på sådant sätt, att kostnadssänkningen med beaktande av skattekonsekvenserna blir lika stor för flerbostadshus och småhus.
mot · G1021387 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1387 av och om det statliga kostnadsansvaret Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1386 föreslås att i enlighet med vad som föreslagits i motionen 1977: /78: 1386 beslutar att hos regeringen hemställa att staten övertar kommunernas och landstingens kostnader för skolor, sjukvård och barnomsorg. (apk) (apk)
mot · G1021389 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1389 av och om bidrag till studiecirkelverksamhet Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1388 hemställs att i enlighet med förslaget i motionen 1977/78: 1388 i fråga om budget måtte besluta att under E Vuxenutbildning resp. E 6. Bidrag till studiecirkelverksamhet uttala att någon gräns ej får sättas för antalet statsbidragsberättigade studietimmar, att förslagsanslaget uppräknas i enlighet med beräkningar och att förslag om förändringar av statsbidraget tillstyrks i den mån ej så skett. (apk) (apk)
mot · G1021391 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1391 av och om utbyggnad av idrottsgymnasierna Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1390 föreslås att i enlighet med vad som föreslagits i motionen 1977/ 78: 1390 beslutar hemställa hos regeringen om en ytterligare utbyggnad av idrottsgymnasier och att en liknande verksamhet på försök startas på universitetsnivå. (apk) (apk)
mot · G1021393 · 1978-01-23 00:00:00 — Motion 1977/78:1393 av m. fl. om beskattning av småbåtar Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1392 föreslår vi att beslutar att hos regeringen begära förslag om utformning av den framtida småbåtsverksamheten med utgångspunkt i utredningarna Båtliv I och II innefattande registreringsplikt för fritidsbåtar och båtavgift. () () () ()
mot · G1021394 · 1978-01-23 00:00:00 — Motion 1977/78:1394 av ^Victorsson m. fl. om tillsyn och övervakning i skärgård, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1392 före 1. att hos regeringen begära att får i uppdrag att framlägga förslag om utbyggnaden av sanitära mottagningsstationer i skärgårdarna, 2. att hos regeringen begära att får i uppdrag att framlägga förslag till lagändring som medger flyttning av felförtöjda båtar, 3. att hos regeringen begära förslag till organisation för tillsyn och övervakning i skärgårdsområdena. () () () () () () () () ()
mot · G1021395 · 1978-01-23 00:00:00 — Motion 1977/78:1395 av m. fl. om fritidsbebyggelse i skärgård, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1392 föreslår vi 1. att uttala att fortsatt planläggning av enskild fritidsbebyggelse i våra skärgårdsområden inte bör ske, 2. att hos regeringen begära att rekreationsberedningen får i uppdrag framlägga förslag till nytt planinstitut som förhindrar avstyckning och försäljning av uthyrningsstugor i rekreationsområde, 3. att hos regeringen begära att skärgårdarna förklaras som primära rekreationsområden. () () () () () () () () ()
mot · G1021397 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1397 av m. fl. om utbildning av psykoterapeuter Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1396 hemställer vi att i enlighet med vad som föreslagits i motionen 1977/ 78: 1396 uttalar att den utlovade psykoterapiutbildningen sna rast kommer till stånd. () () () () () () ()
mot · G1021399 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1399 av och om ansvaret för forskning och teknik för bekämpning av miljöfarliga utsläpp Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1398 hemställs att i enlighet med förslag i motionen 1977/78: 1398 hos regeringen begär en översyn av ansvarsfördelningen i fråga om forskning och utveckling av teknik för bekämpning av miljöfarliga utsläpp. () ()
mot · G1021400 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1400 av och om räddningstjänstens oljebekämpningsmateriel Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1398 hemställs att i enlighet med förslag i motionen 1977/78: 1398 hos regeringen begär en översyn av den materiel som räddningstjänsten förfogar över. K..-E. () ()
mot · G1021402 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1402 av m. fl. om ökat stöd till idrotten Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1401 hemställs 1. till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt reservationsanslag av , 2. till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av . () MAJ () () () () () () () () () () ()
mot · G1021403 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1403 av m. fl. om varudeklarationen beträffande livsmedel får svensken i genomsnitt i sig tillsatser via mat och medicin. Dessa tillsatser kan bl. a. vara färg, konsistensgivare, antimögelmedel, smakämnen och syntetiska vitaminer. Bortsett från det alarmerande i att man inte känner till verkan av alla dessa tillsatser på lång sikt vet man dock att många av dessa ämnen förorsakar allergier hos överkänslig personer. Av den anledningen borde alla produkter som livsmedelsindustrin framställer förses med en fullständig varudeklaration. Fabrikanten skulle vara skyldig att exakt ange vilka kryddor, essenser, syntetiska vitaminer etc. han har använt för en speciell vara. Även tillsatser som används i den medicinska industrin borde deklareras. Med hänvisning till ovanstående hemställs* att beslutar att hos regeringen anhålla om att alla varor livsmedelsindustrin producerar förses med en fullständig varudeklaration. () () * Se även motion 1977/78:1404.
mot · G1021404 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1404 av m. fl. om deklaration av tillsatser i läkemedel Med hänvisnieng till vad som anförts i motionen 1977/78: 1403 hemställs att , med anledning av vad som anförts i motionen 1977/78: 1403, beslutar hos regeringen anhålla att alla tillsatser som används inom den medicinska industrin varudeklareras. () ()
mot · G1021406 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1406 av m. fl. om upprustning av järnvägslinjen GällivareLuleå Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78:1405 hemställer vi att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78: 1405 hos regeringen hemställer att åtgärder vidtas för en upprustning av järnvägen mellan och . () () () ()
mot · G1021408 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om ökat utbildningsutbud på Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1407 hemställs att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78: 1407 hos regeringen anhåller om utredning i syfte att öka utbudet av praktisk och teoretisk utbildning på . () ()
mot · G1021410 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1410 av och om begränsning av byggandet av större kraftledningar Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1409 hemställs att i enlighet med vad som anförts i motionen 1977/ 78: 1409 ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående utredning av möjligheterna att kraftigt begränsa byggande av nya större kraftledningar med hänsyn till en ökad energihushållning och en stark satsning på en decentraliserad energiproduktion med hjälp av skogsavfall, lövvedsöverskott, torv, sol- och vindkraft. () ()
mot · G1021412 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1412 av och om skärpt lagfartsplikt Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1977/78: 1411 föreslås att i enlighet med vad som sägs i motionen 1977/78: 1411 som sin mening uttalar att en skärpning av den s. k. lagfartsplikten bör ske på sätt som föreslås i motionen och hos regeringen hemställer om förslag till lagändring. (vpk) (vpk)
mot · G1021415 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1415 av och om intern TV-sändning Inför behandlingen av radioutredningens förslag och den proposition som kommer att läggas i radiofrågorna anser vi det angeläget att nu ak7 tualisera vårt och andras förslag tidigare i om intern TVsändning. Vi vill understryka behovet av intern sändning inom kyrkor och samfund i samband med större möten och konferenser. Därmed görs det möjligt för många människor att deltaga t. ex. i en gudstjänst som anordnas av församlingar och medlemmar på en ort och som icke kan dubbleras i den meningen att möten med samma talare och andra medverkande senare kommer till ytterligare en eller flera kyrkor. Genom licens har sådan sändning kunnat ske, men i allmänhet har radiolagen hitintills tolkats så att tillstånd icke lämnats de organisationer som ansökt därom. Vi förutsätter att regeringen framlägger förslag då det gäller radiolagen och radioavtalet som öppnar möjlighet till intem TV-sändning utan att särskild ansökan därom lämnas. Vi menar givetvis tillfällen då sändningen riktar sig till medlemmar och församlingar, som icke därav bereder sig ekonomisk , utan att det hela ligger på ideologisk grund. De nya bestämmelserna om radions uppbyggnad och regionalisering i olika avseenden liksom delningen till flera företag jämsides även om de i stort utgör en enhet kräver att denna fråga beaktas så att klarhet vinns i alla avseenden och så att samfund och ideella organisationer får överföra möten till flera lokaler genom intern TV-sändning. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att bestämmelserna i radiolagen om intern-TV-sändning ges en sådan utformning att samfund och ideella organisationer får vidgade möjligheter att överföra möten m. m. till andra lokaler.
mot · G1021417 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1417 av och om omröstningsregler vid lekmannamedverkan i statliga styrelser m. m. Centrala och regionala statliga myndigheter har ställts under ledning av valda förtroendemän. Lekmannastyrelser för centrala förvaltningsmyndigheter tillsätts av regeringen. En av företagen undersökning visar att minst en riksdagsman eller förtroendeman ingår i styrelserna för den övervägande delen av de centrala ämbetsverken och affärsverken. När det gäller nämnder och styrelser på regional nivå fungerar landstingen som valkorporation i ett antal fall. Utvecklingen mot ökat inslag av lekmannamedverkan i beslutsprocessen är en tillfredsställande utveckling. Det är då angeläget att de former under vilka dessa förtroendemän arbetar i så stor utsträckning som möjligt följer de principer som gäller för politiska församlingar i övrigt. Som naturlig följd härav borde den s. k. kollektiva eller parlamentariska metoden tillämpas vid sammanträden och beslutsfattande hos dessa organ. Skilda regler tillämpas emellertid hos olika organ. I länsstyrelseinstruktionen och i åtskilliga instruktioner för statliga verk finns regler om så kallad kollegial omröstningsmetod. Vi anser att den kollektiva metoden bör tillämpas och föreslår därför att en översyn av gällande bestämmelser företas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att åtgärder vidtas för att införa den kollektiva metoden vid beslutsfattande inom centrala och regionala statliga myndigheters lekmannastyrelser. () ()
mot · G1021419 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1419 av och om presstödet Gällande riktlinjer för presstödspolitiken regleras enligt förordningen (1976: 336) om statligt stöd till dagstidningar. Stöd till dagstidningar utgår i form av produktionsbidrag, etableringsstöd, utvecklingsbidrag, samverkansbidrag, samdistributionsrabatt och som lån ur pressens lånefond. I syfte att motverka de ekonomiska svårigheterna för tidningspressen har på förslag av regeringen beslutat öka stödet till dagspressen (prop. 1977/78: 58, KU 1977/78: 16, rskr 1977/78: 76). I propositionen anmäler departementschefen att han avser att återkomma till regeringen med begäran om en utvärdering av de nuvarande stödformernas effekter och betydelse och därvid särskilt belysa möjligheterna att utforma bidragsreglerna så att de stimulerar till ökad produktionssamverkan och andra kostnadsbesparingar genom samverkan samt i övrigt befrämjar god hushållning. Utskottet ansluter sig till vad som anförts i propositionen beträffande behovet av en översyn av presstödet. Utskottet anser vidare att utredningsarbetet bör ske under medverkan av företrädare för de politiska partierna. Gällande bestämmelser innebär att bidrag endast ges till tidningsföretag som etablerar en total produktionssamverkan. Bidrag kan enligt 35 § presstödsförordningen ej utgå för samverkan som omfattar delar av tidningsproduktion. Enligt vår mening försvåras genom dessa bestämmelser strävandena till ökad samverkan mellan skilda tidningsföretag. Tidningsföretagen kan av varierande skäl finna det lämpligt att under en prövotid ha en samverkan inom vissa delar av produktionen. Kravet på total produktionssamverkan kan i ett inledningsskede vara omöjligt att uppfylla av exempelvis tekniska och organisatoriska skäl. Enligt vår mening bör därför bestämmelserna i presstödsförordningen ge möjlighet till bidrag för produktionssamverkan som omfattar delar av tidningsproduktionen. Det är angeläget att en sådan ändring vidtas, i syfte att underlätta utvecklingen mot en ökad produktionssamverkan mellan skilda tidningsföretag, vilket är helt i överensstämmelse med vad som anförs i propositionen 1977/78: 58 och i KU 1977/78: 16 beträffande behovet av utvärdering av formerna för presstödet. Det torde därför inte finnas något skäl att avvakta översynen av reglerna för presstödet, utan press stödsförordningen bör ändras så att produktionssamverkan, som omfattar delar av sättning eller delar av tryckning, blir stödberättigad. Med anledning av vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring i reglerna för presstöd så att bidrag även kan utgå till produktionssamverkan som omfattar delar av sättning eller delar av tryckning.
mot · G1021420 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1420 av m. fl. När behandlade regeringens proposition 1977/78: 58 angående ökat stöd till dagspressen m. m. beslöt med anledning av KU:s betänkande 1977/78: 16 att presstödet skall vara så konstruerat att huvuddelen av medlen skall gå till de lågtäckningstidningar, som på grund av underläge på annonsmarknaden inte kan täcka sina utgifter genom inkomster från tidningsrörelse och som därför är beroende av produktionsbidragen för sin fortsatta existens. En mycket tung utgiftsdel i tidningsrörelsen är distributionskostnaderna, en utgift som dessutom stiger . Genomförandet av distributionsrabatten och höjningen av densamma, nu senast per exemplar, har varit tidningarna till stor hjälp för att till en del motverka ökningen av distributionskostnaderna. Tyvärr har dock utformningen av reglerna för erhållande av distributionsrabatten utformats så, att många tidningar med mindre upplagor spridda på ett relativt stort område får distributionsrabatt för av sin upplaga, under det att de större tidningarna inom ett län får distributionsrabatt på nästan hela sin upplaga. Orsaken till denna orättvisa vid fördelningen av distributionsrabatten, till nackdel för de mindre och ekonomiskt mera sårbara tidningarna, är att de i sin distribution oftast är helt hänvisade till postverket. Distributionsrabatt utgår endast till tidningar som distribueras genom postverkets lanbrevbäringslinjer men inte till dem som distribueras genom postverkets ordinarie utdelningsturer. Vid de ordinarie utdelningsturema utdelas alla slags postförsändelser, dvs. brev, trycksaker, avier, dagstidningar, veckotidningar m. m. i blandning eller, med andra ord, genom en samdistribution i ordets djupaste bemärkelse. Om postverkets ordinarie utdelningsturer undantas från distributionsrabatt får detta för de mindre tidningarna negativa konsekvenser. Också för postverket som affärsdrivande verk är denna ordning negativ. På grund av att postverket inte får förmedla rabatt har verket drabbats av ett inte obetydligt volymbortfall. Detta bortfall har i regel ägt rum inom områden som eljest är gynnsamma från distributionssynpunkt. Distribution inom områden som är dyrbara från distributionssynpunkt har däremot postverket fått behålla. Om denna utveckling får fortsätta, blir genomsnittskostnaden för de dagstidningsexemplar som utdelas via postverket allt högre, med risk för att den slår igenom vid avgiftssättningen i postverkets tidningsrörelse och att de ekonomiskt svagare tidningarna får ännu större utgifter för sin tidningsdistribution än andra tidningar som kan använda sig av distributionsföretag. Enda sättet att stoppa en sådan, för de mindre tidningarna ödesdiger, utveckling är att låta distributionsrabatt utgå inte bara till de tidningar som distribueras genom postverkets lantbrevbäringslinje, utan också till dem som distribueras genom postverkets ordinarie utdelningsturer. Med stöd av vad som anförts hemställs att hos regeringen anhåller att motionen överlämnas till den nya pressutredningen som har till uppgift att göra en översyn angående presstödet. () ()