ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G20250 · 1978-11-21 00:00:00 — 1978/79 50-58 av Per m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 Förslaget i propositionen 1978/79:25, bilaga 10, om medelsanvisning på tilläggsbudget för energisparande i bostäder läggs fram som en följd av tidigare regeringsbeslut. Till förslaget finns inte fogat några uppgifter om utfallet av lån- och bidragsgivningen i fråga om stödbeslutens inriktning. Vi har tidigare (CU 1977/78:31 res. 1) dels noterat en avsedd flexibilitet i sparprogrammet mellan budgetåren, dels hävdat att det krävs en faktisk åtgärdsinriktning innan verkligt omfattande insatser kan övervägas och beslutas. Enligt vår mening borde ställningstagandet till propositionsförslaget - trots dess avsedda formella karaktär - få göras mot bakgrund av en bedömning av utfallet som ger möjlighet till beslut om ev. ändringar i inriktningen. Vid ärendets utskottsberedning torde det i vart fall föreligga uppgifter från uppföljning. Redan utan en sådan redovisning torde det emellertid klart kunna beläggas att en avsevärd del av de statliga insatserna nu används för åtgärder som ger ingen, ringa eller tveksam spareffekt. bör därför redan i detta sammanhang fatta beslut som styr medelsanvändningen på ett rationellt sätt. att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör fatta beslut som styr de ekonomiska stimulanserna för energisparande i bostäder mot rationella åtgärder. () MAJ () () () () () () () () 1 1978/79.
mot · G20252 · 1978-11-22 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:33 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. I propositionen 1978/79:33 föreslås vissa förenklingar av redovisningen av mervärdeskatt. Vi delar uppfattningen att det finns mycket administrativt att vinna på att förändra redovisningsskyldigheten och höja gränsen under vilken redovisning endast behöver ske i samband med deklarationen, dock följande år. Det är emellertid en klar fördel om man kan undvika att en omsättningsökning, som enbart återspeglar penningvärdets fall, utlöser en mer omfattande redovisningsskyldighet. Detta elimineras enklast genom att gränsvärdet anknyts till ett visst basbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Vi förordar därför att skattskyldig med en omsättning motsvarande högst 25 basbelopp, dvs. i dagens penningvärde , får redovisa mervärdeskatt endast en gång och att redovisningen får lämnas året därpå. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att fastställa gränsen under vilken en årsredovisning får lämnas till 25 basbelopp.
mot · G20253 · 1978-11-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:38 om ändring i lagen (1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen I propositionen 1978/79:38 föreslås lagregler som bl. a. förbättrar möjligheterna att behålla servitut som avser rätt att ta ved till fastighet vilken används till permanentbostad. Lagrådet noterar att förslaget inte innebär någon ändring i den vid fastighetsbildningslagens tillkomst föreliggande tanken att skogsfångsservituten bör avvecklas helt - en notering som det är viktigt att slå fast. Förslaget är sålunda att anse i princip som en lagteknisk uppföljning av en tolkning av förra bostadsministerns uttalande att synen på värdet av ved från energisynpunkt har förändrats . En annan syn på detta förhållande anlade skatteutskottet (SkU 1976/77:20) genom förslaget att fritt bränsle inte skulle beskattas, därför att ved som bränsle hade fått ett lägre värde . Förslaget är att anse som en partipolitisk markering av allmänna föreställningar om alternativa energikällors centrala roll. Vi sätter starkt i fråga om detta kan motivera den föreslagna lagändringen. Läggs därtill att - som hovrätten för Nedre anfört - ändringarna kan anses strida mot den uttalade målsättningen om en flexibel tillämpning av fastighetsbildningslagen, talar enligt vår mening övervägande skäl mot att lagförslaget antas. Remissutfallet ger stöd för den meningen att de opinioner som kommit till uttryck till stor del har sin grund i att de utdömda ersättningarna anses för låga. Vid föregående föreslogs i en motion (s)en undersökning av i första hand tillämpningen av dessa ersättningsregler. Förslag om ersättningsmöjligheter för även personlig skada vid fastighetsbildningsåtgärder har lagts fram och bereds inom . Vår mening är sålunda att det inte nu visats föreligga tillräckliga skäl att anta lagförslaget. Denna bedömning förstärks av att den opinionsmässigt centrala ersättningsfrågan ännu inte slutligt beretts och av att en revision av fastighetsbildningslagens bestämmelser om servitut övervägs. Skulle den fortsatta beredningen av dessa frågor leda till att det nu föreliggande förslaget vidhålls, bör det sålunda bedömas i ett vidare sammanhang. att inte antar det vid propositionen 1978/79:38 fogade förslaget om ändring i lagen (1970:989) om införande av fastighetsbildningslagen. () ()
mot · G20255 · 1978-11-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:60 om åtgärder för försörjningsberedskapen på skoområdet I propositionen redovisas att skodelegationen förhandlat med olika investmentbolag om att gå in som ägare till den s. k. Skokartongen, dvs. det holdingbolag som föreslås bildas för att bidra till en strukturrationalisering inom en väsentlig del av skoindustrin. Ett antal investmentbolag har enligt propositionen därvid förklarat sig villiga att åta sig att gemensamt bilda Skokartongen och ställa nödvändigt kapital till bolagets förfogande för förvärv av de företag som skulle ingå i den nya gruppen. För att ge det nya företaget bästa möjliga förutsättningar vore det lämpligt att bland dessa investmentbolag finna ett som vore berett att ta det fulla ägaransvaret. Oklara ansvarsförhållanden med en grupp företag som ägare kan komma att visa sig hindrande i verksamheten. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar att den s. k. Skokartongen bildas men företrädesvis med endast ett investmentbolag som ägare. () PER ()
mot · G20256 · 1978-11-23 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 I propositionen 1978/79:25 tar regeringen upp bidrag till den centrala arbete. När behandlade propositionen 1977/78:30 om skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering fanns flera motioner om var den centrala stiftelsen borde lokaliseras. I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1977/ 78:16 säger utskottet att regeringen kommer senare att ta ställning till den frågan, och det framhålls i betänkandet att en lokalisering till ej bör ske, i enlighet med regeringens regionalpolitiska strävanden. 1 propositionen sades också att regeringen skulle återkomma i frågan efter det att den föreslagna organisationskommittén lagt fram förslag. Utskottet förutsatte också att frågan efter utredning kommer att redovisas för . 1 ett pressmeddelande från , daterat , tillkännages att den folkpartistiska regeringen beslutat att förlägga den centrala arbete till . Frågan om var den centrala arbete skulle komma att lokaliseras har ej redovisats för enligt beslut. Med hänvisning till min reservation nr 13 till AU:s betänkande 1977/78:21, där jag hemställde att den lokala stiftelsen inom den skyddade verksamheten borde lokaliseras till , vill jag anföra följande: är ett av de län som drabbats mycket hårt av konjunkturnedgång och strukturförändringar inom näringslivet. Den förra trepartiregeringen uppmärksammade detta och tillsatte den s. k. Värmlands-delegationen, med uppgift att försöka skapa nya arbetstillfällen. Ser man till utvecklingen inom den administrativa sektorn inom , har denna fortsatt att växa, även efter utflyttningen av statliga verk. Man sade vid det tillfället att nu skulle inga fler verk bli föremål för utflyttning, men när det gällde nya verksamheter borde dessa kunna lokaliseras ute i landet. Med hänsyn tagen till att regeringen ej för redovisat förslaget om lokaliseringsort för den centrala stiftelsen inom den skyddade verksamheten hemställer jag att uttalar att den centrala stiftelsen inom den skyddade verksamheten lokaliseras till .
mot · G20258 · 1978-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 Regeringen beslöt bl. a. på initiativ från att uppmana SJ-ledningen att vid tidtabellskiftet visa största möjliga återhållsamhet med indragning av personförande tåg etc. Regeringen lovade därvid att förelägga förslag om den driftersättning till SJ som kunde erfordras för att täcka de merkostnader som blev följden av regeringens rekommendationer. SJ har för regeringen redovisat sina merkostnader, och i denna proposition begärs nu sammanlagt 17,7 milj. kr. för detta ändamål. Vi har inget att erinra mot att SJ får detta anslag i tilläggsbudget I. Men vi finner det å andra sidan angeläget att redovisa några synpunkter på framräkning och fördelning av de aktuella driftersättningarna. tog vissa beslut med anledning av propositionen 1977/ 78:92 om åtgärder för att förbättra lokal och regional kollektiv persontrafik. Med anledning härav söker man nu skapa huvudmän för den lokala kollektiva persontrafiken. SJ-chefen har också i pressen meddelat att han anser det önskvärt att dessa huvudmän övertar ansvaret för bl. a. lokaltrafiken på bandelen . SJ skulle alltså driva trafiken som entreprenör, men det ekonomiska ansvaret skulle falla på huvudmannen för den lokala kollektiva persontrafiken. Vi har viss förståelse för SJ-chefens önskemål men menar att de ekonomiska villkoren för ett sådant övertagande är av avgörande betydelse för möjligheterna att åstadkomma ett dylikt arrangemang. Erfarenheterna från förhandlingarna i visar att uppfattningarna om servicenivå och ersättningar går vitt isär mellan den kommunale huvudmannen och dåvarande SJ-ledning. Såvitt vi vet, så är ju de i propositionen redovisade driftersättningarna gottgörelse för att vissa förbindelser etc. mot SJ:s ursprungliga önskemål måst upprätthållas även efterden . Vi har ingen möjlighet att bedöma skäligheten i de begärda ersättningarna men finner dem dock oroväckande höga. Om samma beräkningsgrunder skulle tillämpas vid ett överförande av all spårbunden lokaltrafik på de aktuella sträckorna på den lokale huvudmannen, måste det ju bli fråga om än högre ersättningar. Vi är inte övertygade om att fördelningen av kostnaderna mellan lokal- och fjärrtrafik är riktig och skälig. På grund av höga hastigheter m. m. menar vi att banstandard m. m. är dimensionerad efter fjärrtågens krav och i vart fall vida högre - och därmed kostnaderna - än som föranleds av lokaltågens krav. beaktas vid förhandlingarna mellan SJ och de lokala huvudmännen. Mot denna bakgrund finnér vi det angeläget att klart uttalar att man genom att bevilja detta anslag därmed inte godtagit de av SJ nu framräknade kostnaderna såsom normerande för de krav SJ - och därmed staten - kan komma att ställa på de lokala huvudmännen vid ev. framtida förhandlingar om ett överförande av lokal SJ-trafik på annan huvudman. Under hänvisning till vad ovan anförts hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande fördelning av driftkostnader mellan fjärr- och lokaltrafik på SJ. () MAJ ()
mot · G20259 · 1978-11-23 00:00:00 — 1978/79:59 av med anledning av propositionen 1978/79:33 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. I regeringens proposition 1978/79:33 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m., föreslås bl. a. att den som yrkesmässigt omsätter skattepliktiga varor skall, om han förvärvar en vara från någon som inte är skattskyldig, få tillgodogöra sig avdrag för ingående mervärdeskatt med belopp som skulle ha utgjort mervärdeskatt om säljaren hade varit skattskyldig. Vid efterföljande försäljning skall mervärdeskatt redovisas på då erhållet vederlag. Reglerna föreslås omfatta även de nu skattefria begagnade personbilarna och begagnade motorcyklarna. Den föreslagna beskattningstekniken synes i och för sig medföra förenklingar i förhållanden till nuvarande regler. Såvitt avser skatteplikt för begagnade personbilar kommer den dock sannolikt att få marknadsmässiga skadeverkningar, detta bland annat beroende på att handeln med begagnade personbilar icke alltid bedrivs i av samhället önskade former, t. ex. med avseende på skyldighet att erlägga skatter m. m. eller att följa uppdragna riktlinjer för konsumentpolitiken. Uppgifter från massmedia bestyrker detta. 1 andra sammanhang har för framhållits att kontrollen över att skattskyldiga redovisar mervärdeskatt inte synes vara helt tillfredsställande. Visserligen pågår f. n. en utbyggnad av taxeringsorganisationen m. m. i syfte att åstadkomma en effektivare skattekontroll, men resurserna är begränsade och man kan på goda grunder utgå från att skatteflykten inte helt kan förhindras. Med det nu föreslagna beskattningssystemet kan en stor del av handeln med begagnade bilar komma att hållas vid sidan av bokföring, skatteredovisning och registrering i centrala bilregistret till nackdel för såväl samhället som den reguljära bilhandeln. Resurserna på skattekontrollsidan kommer sannolikt inte att bli tillräckliga för att man skall komma till rätta med problemet. Ett sätt att underlätta arbetet för skattemyndigheterna härvidlag är att införa en obligatorisk registrering av alla som yrkesmässigt handlar med begagnade bilar. Härvid kan erinras om att den s. k. hemförsäljningskommittén i sitt betänkande (SOU 1977:32) bl. a. föreslagit ett sådant registreringssystem i förening med ställande av ekonomisk säkerhet av samma slag som f. n. förekommer inom resebyråbranschen. Betänkandet, som har varit föremål för remissbehandling, handläggs f. n. i . Frågan borde därför behandlas i samband med ett förslag från om registrering av företag som handlar med begagnade bilar. 1 1978/79. Det föreslagna beskattningssystemet kan även få till följd att bilhandlare inte formellt köper eller byter in begagnade bilar från konsumenter utan endast åtar sig att förmedla försäljning för kundens räkning och i dennes namn. En sådan utveckling medför-förutom skattebortfall - en försvagning av det konsumentskydd som byggts upp . Även från trafiksäkerhetssynpunkt är en sådan utveckling av ondo. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att begagnade personbilar och begagnade motorcyklar även skall vara undantagna från mervärdeskatteplikt.
mot · G20261 · 1978-11-22 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:33 om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt, m. m. I propositionen 1978/79:33 om ändring i lagen om mervärdeskatt föreslås bl. a. att mervärdeskatten fortsättningsvis skall omfatta också handeln med begagnade bilar och motorcyklar. Den som yrkesmässigt omsätter skattepliktiga varor skall, om han förvärvar vara från någon som inte är skattskyldig, få tillgodogöra sig avdrag för ingående mervärdeskatt med belopp som skulle ha utgjort mervärdeskatt om säljaren hade varit skattskyldig. Med denna åtgärd blir det endast det värde som skapas hos den skattskyldige som beskattas. I anslutning till detta förslag erinras om att i samband med att begagnade bilar och motorcyklar en gång undanhölls från omsättningsskatt höjdes bilaccisen. Med den nu föreslagna ändringen av mervärdeskatten föreslås bilaccisen sänkas. Enligt vår mening finns numera knappast något skäl att hävda ett samband mellan bilaccis och mervärdeskatt. Såväl mervärdeskatten som bilaccisen har förändrats utan något som helst inbördes samband. 1 propositionen har inte heller redovisats något skäl att återupprätta ett sådant samband. Inte heller något annat skäl har redovisats för att genomföra den föreslagna sänkningen av bilaccisen. En ökning av skattebelastningen på begagnade motorfordon som samma belastning på nya fordon minskas, är av flera anledningar tvivelaktig. Förändringen kommer att stimulera slit-och-släng-mentaliteten då det gäller personbilar. Detta är från hushållningssynpunkt felaktigt, då all reparationsverksamhet utförs inom landet medan nybilsanskaffningen till utgörs av import. bör därför avslå propositionen i den del vari föreslås sänkning av bilaccisen. Detta innebär att statskassan inte avhänder sig 90 milj. kr. Med stöd av det anförda hemställs att avslår den i propositionen 1978/79:33 föreslagna ändringen i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. () (c) ()
mot · G20263 · 1978-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:43 om medelsanvisning m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 inom industridepartementets verksamhetsområde Den av regeringen aviserade totala nedläggningen av tekoindustrin i norra utgör ett dråpslag mot den kvinnliga sysselsättningen. Vi vill påminna om att den av antagna målsättningen att koncernen efter en tvåårig omstruktureringsperiod skall ha uppnått noll-resultat är ett mycket hårdare krav än som ställts på andra krishotade industrier. Ett exempel på detta utgör varven. De försöksprojekt som inletts för att förbättra resultatet vid Skellefteåindustrin (arbetskläder) och Lyckseleindustrin (sjukhuskläder) har enligt vår mening inte erhållit rimlig tid för att kunna åstadkomma förväntat resultat. Någon ersättningsindustri synes inte möjlig att åstadkomma på kort sikt i berörda områden. Sysselsättningsläget i både och är också sådant att det måste vara ett samhällsintresse i rådande konjunkturläge att driva verksamheten vidare med statligt stöd. På detta sätt skulle de försöksprojekt som påbörjats kunna slutföras och utvärderas. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att Alogts Nord i och beviljas statligt stöd att fortsätta den påbörjade projektverksamheten under . () ()
mot · G20265 · 1978-11-23 00:00:00 — med anledning av propositionen 1978/79:44 med förslag till en ny jordbruksbokföringslag, m. m. I den aktuella propositionen föreslås bl. a. att 1 § i bokföringslagen skall ändras så att bestämmelserna i 11 och 13-21 §§ ej skall behöva tillämpas av näringsidkare, vars årliga bruttoomsättningssumma normalt understiger 20 gånger basbeloppet för av räkenskapsåret. Jag välkomnar givetvis denna ändring, eftersom jag framförde detta krav redan när den nya bokföringslagen antogs. Men lagändringen föreslås träda i kraft . Såvitt jg kan finna innebär detta att dessa bestämmelser ej kan utnyttjas vid taxering av de företagare (flertalet) som har kalenderår som bokföringsår. Om min tolkning är riktig och ändring ej sker, skulle därmed säkerligen förhållandevis många företagare bli tvingade att upprätta årsbokslut m. m. för . Efterföljande årskulle lagändringen medföra att flertalet av nyssnämnda företagare åter befrias från krav på årsbokslut m. m. Detta har sannolikt inte varit lagstiftarens mening, varför jag anser att ändringen av bokföringslagen bör ske på sådant sätt att de nya bestämmelserna i 1 § blir tillämpliga vid taxering även förde företagare som använder kalenderår som bokföringsår. Huruvida detta skall ske genom ändring av ikraftträdandetidpunkten eller genom en övergångsbestämmelse är likgiltigt. Jag förutsätter att lagutskottet har bäst förutsättningar att bedöma vilken lösning som är väl ägnad att tillgodose syftet. Under hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att de i propositionen föreslagna reglerna skall tillämpas fr. o. m. taxering även för näringsidkare med kalenderår som bokföringsår.
mot · G20266 · 1978-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:48 om ändring i vallagen (1972:620), m. m. 1 propositionen 1978/79:48 föreslås bl. a. att vallokalerna skall stängas i stället för som . Som skäl anförs främst att valförrättarnas arbetsvillkor skulle förbättras och att därigenom även rekryteringen skulle underlättas. Vidare hänvisas till att företrädare för massmedierna framhållit att en tidigare stängning av vallokalerna gör det möjligt att snabbare få fram ett preliminärt valresultat. Som regeringen själv konstaterar har emellertid begränsningen av möjligheterna till röstning avgörande inverkan på valdeltagandet. Enligt vår mening finns risk för att valdeltagandet minskar genom den tidigare stängningen. Under en följd av år har det vidtagits åtgärder för att underlätta väljarnas möjligheter att rösta. Tanken har inte varit att de ökande möjligheterna att poströsta skulle leda till att andra möjligheter försämras. Inte heller kan väljarnas växande benägenhet att poströsta anföras som skäl för en inskränkning av tiden för öppethållande av vallokalerna. För personer som på valdagen gör en utfärd för att exempelvis plocka bär, fiska eller besöka sommarstugan kan det innebära nackdelar att vallokalerna stängs så mycket mer som de i vissa delar av landet kan fastna i bilköer. Det är inte säkert att de planerar sin utfärd på ett sådant sätt att de röstar på posten eller besöker sin vallokal . Till detta kommer att det gått in i medvetandet att vallokalerna hålls öppna till . För städerna har denna ordning gällt och för landsbygden . En förändring innebär risk för att väljare kan komma för sent på grund av att de inte observerat den nya tidpunkten för stängningen. Även om ett fåtal röstar efter bör det finnas möjligheter fram till även i fortsättningen. att avslår ändringen i 9 kap. 1 § vallagen och 23 § lagen om kyrkofullmäktigeval. () HANS () () () () ()
mot · G20267 · 1978-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor 1 propositionen 1978/79:49 föreslår regeringen att vissa statliga anläggningsprojekt kan tidigareläggas. a. föreslås en upprustning av järnvägslinjen . En förutsättning enligt föredraganden är dock att dessa arbeten kan bedrivas av i första hand övertalig varvspersonal. Vi har i tidigare sammanhang betonat vikten av en upprustning av järnvägslinjen mellan och , inte minst mot bakgrund av betydelsen att frakta gods till och från industrierna i . Därför är det angeläget att denna upprustning kommer till stånd . Detta bör kunna ske oavsett de bindningar som görs i propositionen om att det i första hand skall vara övertalig varvspersonal som utför upprustningen. att ger regeringen till känna att upprustning av järnvägslinjen utförs oberoende av personalsituationen vid varven. () ()
mot · G20268 · 1978-11-23 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor I regeringens proposition 1978/79:49 (s. 9) pekar föredraganden på att Uddevallavarvet planerar olika åtgärder i syfte att inrikta dotterbolaget mot alternativ produktion. Om dessa åtgärder blir framgångsrika kan varvsproduktionen överföras från Skandiaverken till varvet, vilket i sin tur kan minska behovet av personalavgång vid varvet. Skandiaverken ligger i , vilken har drabbats av stora svårigheter vad beträffar sysselsättningssituationen. Skandiaverken, som sysselsätter omkring 300 människor, är därför av stor betydelse för arbetsmarknad. Mot denna bakgrund är det av stor vikt att de olika stödåtgärder som föreslås för bl. a. alternativ produktion kommer Skandiaverken till del, i syfte att skapa trygghet för de anställda . att ger regeringen till känna att Skandiaverken skall omfattas av de stödåtgärder för alternativ produktion som föreslås i propositionen. () ()
mot · G20269 · 1978-11-23 00:00:00 — 1978/79 69-75 av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:49 om vissa varvsfrågor 1 regeringens proposition 1978/79:49 föreslår föredraganden (s. 28-29) ett regionalpolitisk! stöd på 300 milj. kr. Stödet skall lämnas i kommuner som ingår i , , och lokala arbetsmarknader. Vidare föreslår föredraganden att det bör ankomma på regeringen att närmare ange dessa kommuner. Mot bakgrund av att många människor utanför kommun är beroende av verksamheten vid varvet anser vi det angeläget att kommunerna i mellersta och norra - vilka ingår i länsarbetsnämndens Uddevalladistrikt - ges möjligheter till det föreslagna regionalpolitiska stödet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att ger regeringen till känna att de kommuner som ingår i länsarbetsnämndens Uddevalladistrikt ges möjligheter till de stödformer som föreslagits i propositionen. () () 1 1978/79.