mot · G20248 · 1978-11-16 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:32 om åtgärder inom bryggeribranschen Bryggerinäringen befinner sig f. n. i en svår situation. a. minskande konsumtion av malt- och läskedrycker har branschen en stor överkapacitet. 1 propositionen 1978/79:32 angående åtgärder inom bryggeribranschen läggs förslag som syftar till en från samhällelig synpunkt acceptabel och kontrollerad strukturutveckling i bryggeribranschen. I propositionen föreslås vidare åtgärder i avsikt att motverka en utveckling mot en monopolsituation inom näringen. Förslagen innebär i korthet att ett av staten helägt strukturbolag, , bildas. De utanför AB Bryggerier stående bryggerierna, utom , föreslås gå samman i tre skilda, geografiskt baserade, företagsgrupper - Norrlandsbrygg, Bergslagsbrygg och Sydbrygg. Brygginvest skall medverka och initiera tili de önskvärda företagsstrukturerna genom att erbjuda sig gå in med ägarkapital under förutsättning att berörda företag är beredda att medverka till önskvärda sammanslagningar. Därutöver föreslås att bemyndigar regeringen att godkänna ett tilläggsavtal till avtal mellan staten och som träffats mellan staten och angående riktlinjer för verksamhet. Propositionen innehåller även förslag som syftar till att säkra fortsatt drift vid mälteriföretaget i . Vi delar uppfattningen att en strukturomvandling av bryggeribranschen är nödvändig med hänsyn till utvecklingen . Det är emellertid enligt vår mening viktigt att understryka att en strukturomvandling måste ske i socialt acceptabla former, där såväl de enskilda människorna som de berörda orternas situation beaktas. Detta innebär att de minskningar av anställda som bedöms nödvändiga måste ske på orter där möjligheterna till ersättningssysselsättning är störst. Saneringen av olika branscher måste genomföras på ett sådant sätt att människors berättigade krav på att fåbo kvar på sin hemort är vägledande för strukturrationaliseringen. Detta medför att malt- och läskedrycksproduktionen bör ske i enheter som företrädesvis är belägna på mindre orter eller på orter där sysselsättningsläget är bekymmersamt och att nedskärningen sker på de platser där alternativa möjligheter till sysselsättning är bäst. Möjligheterna att genomföra en framgångsrik strukturomvandling av bryggerinäringen är vidare avhängiga av om de tre bryggeriblock som föreslås bli bildade ges tillräckligt tidsutrymme och ekonomiska resurser för en konsolidering i syfte att åstadkomma livskraftiga och konkurrenskraftiga Det svåra ekonomiska läge som de flesta av bryggerierna utanför f. n. befinner sig i är väl känt. Enligt vår mening är det stöd som föreslås otillräckligt. Det tillskott som Brygginvest kan ge genom köp av minoritetsandelar kan inte bli annat än marginella i förhållande till de behov som föreligger, om livskraftiga enheter, fristående från , skall kunna säkerställas och därigenom en monopolsituation inom bryggerinäringen undvikas. Ett statligt branschstöd för strukturomläggningar bör därför övervägas i enlighet med utredningens förslag. Ges strukturomvandlingen av bryggerinäringen den inriktning som ovan skisserats, kan föredragande departementschefs uttalande - att det från regionalpolitiska synpunkter är ett angeläget mål att åstadkomma överlevnads- och utvecklingsmöjligheter för flera företag och produktionsenheter inom bryggeribranschen-få en reell innebörd. Det ovan redovisade synsättet på hur den framtida strukturen av bryggeribranschen bör vara utformad innebär att vi ställer oss positiva till de åtgärder som föreslås i propositionen i syfte att säkra driften vid Nord-Malt i . Den framtida utvecklingen inom branschen är vidare starkt beroende av AB Bryggeriers agerande på marknaden. Riktlinjerna för bolagets verksamhet inom landet har preciserats i ett tilläggsavtal mellan staten och Beijerinvest. Enligt vår mening måste uppträdande på marknaden anpassas efter samhällets intresse av en decentraliserad produktionsapparat inom bryggerinäringen, vilken ingår som ett led i strävandena för en balanserad sysselsättningsutveckling i olika regioner. bör därför såväl avstå från att försöka ta en än större del av malt- och läskedrycksmarknaden som att inom koncernen koncentrera produktionen till några få stora anläggningar. Det tilläggsavtal till avtal som träffats mellan staten och Beijerinvest angående riktlinjer för verksamhet synes icke vara någon garanti för att en sådan utveckling ej kommer att ske. Det understryks i propositionen att företaget skall drivas på ett rationellt och företagsekonomiskt sunt sätt som möjliggör rimlig utdelning till aktieägarna. Det framhålls visserligen att skall undvika att konkurrera på ett från allmän synpunkt otillbörligt sätt som hämmar verkningsförmågan förandra företag i branschen eller försvårar eller förhindrar annans näringsutövning i branschen. uttalas att detta inte innebär något hinder för att tillfälligt möta lokal konkurrens. I praktiken torde detta innebära att även i fortsättningen kan bedriva en pris- och rabattpolitik som allvarligt försvårar de mindre bryggeriföretagens möjligheter att överleva. Avtalet innebär vidare att staten frivilligt avhänder sig inflytande över genom den ägarkonstruktion som föreslås. Den föreslagna börsintroduktionen av medför sannolikt ett tryck från aktieägarnas sida på ett mera strikt företagsekonomiskt agerande från bolagets sida med mindre hänsynstagande till avtalets föreskrifter om att skall undvika att utnyttja sin starkare marknadsställning gentemot de övriga bryggerierna. Försäljning av Prippsaktier på börsen kan således innebära att såväl de från samhällets synpunkt angelägna sysselsättnings- och regionalpolitiska målen, vilka ovan redovisats, som strävandena att bevara en mera decentraliserad produktionsstruktur motverkas. Skall denna ägarkonstruktion godtas, måste avtalet kompletteras med en uttrycklig överenskommelse om att verksamhet skall anpassas till samhällets regionala och sysselsättningspolitiska målsättningar. Det äräven tveksamt om avtalet från statens synpunkt är affärsmässigt. Det kan också ifrågasättas om inte bildandet av Brygginvest genom apport av andra aktier än Prippsaktier bör övervägas så att statens ägarandel av blir oförändrad. Beträffande statens representanter i sägs i avtalet att regeringen genom budgetdepartementet eller det departement som förvaltar aktierna skall nominera dessa. Enligt vår mening har genom sin dominerande ställning på malt- och läskedrycksmarknaden sådan betydelse för genomförandet av statens intentioner på såväl det alkoholpolitiska som de sysselsättnings- och regionalpolitiska områdena att statens representanter i styrelsen för bör utses av regeringen i dess helhet. Sammanfattningsvis finner vi tilläggsavtalet mellan staten och Beijerinvest beträffande riktlinjer för verksamhet oklart i flera hänseenden. bör därför hos regeringen begära att avtalet revideras i enlighet med påpekandena i motionen. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att godkänner vad som anförts i motionen beträffande formerna för strukturomvandlingen inom bryggerinäringen, 2. att avslår propositionen 1978/79:32 om åtgärder inom bryggerinäringen i den del som avser fastställande av preciserade riktlinjer för AB Bryggeriers uppträdande på marknaden för bryggeriprodukter, 3. att hos regeringen begär förslag om åtgärder inom bryggerinäringen i enlighet med vad som anförts i motionen. () () . () . ÅSLING (c) () ()