mot · G1021086 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1086 av m. fl. om arbetsmiljön för gravida kvinnor Sambandet mellan miljö och hälsa är föremål förstört intresse, inte minst när det gäller arbetarskyddsfrågor. Studier i ämnet måste ständigt hållas aktuella, med tanke på den stora tillförseln av nya produkter på arbetsplatserna. Många människor löper risk att utsättas för en hög grad av inverkan av dessa nya ämnen, utan att man närmare känner till hurde verkar på den mänskliga organismen. Man har en allmän strävan att så snabbt som möjligt vidga kunskaperna om dessa ämnen för att skapa en arbetsmiljö som är trygg för den som vistas där-oavsett kön. Detta är naturligtvis en riktig tanke, men den bör inte utesluta att det finns en grupp som intar en särställning och förtjänar särskilt skydd, nämligen gravida kvinnor. har diskuterats om inte omgivningsfaktorer kan framkalla missfall resp. ge upphov till missbildningar. I samband med en graviditet sker det en mängd förändringar i en kvinnas kropp, som kan göra henne mer sårbar för speciella arbetsmiljöförhållanden. Många kemiska ämnen verkar ha längre utsöndringstid eller omvandlingstid under graviditet. Principiellt kan man räkna med att nästan alla kemiska ämnen kan passera moderkakan och därmed också påverka fostret. Det särskilt utmärkande för moderkakan förutom att vara näringsförmedlare är dess förmåga att metabolisera främmande ämnen. Denna förmåga kan sättas ur spel under inverkan av miljöämnen, vilkas farlighet under andra omständigheter kunde vara försumbar. a. vid yrkesmedicinska kliniken i har man vid kontakt med olika arbetsplatser haft anledning att planera särskilda studier av risken för eventuella fosterskador för yrkesarbetande kvinnor, främst hos laboratoriepersonal (vilket verifieras av larmrapporten från , , där antalet missfall och spontana aborter hos anställd personal i riskzon låg avsevärt över genomsnittet i landet) samt narkossköterskor. Man har också fått indikationer från kemisk industri att personalen där är orolig för ett ökat antal spontanaborter. Det kan förvisso vara svårt att finna metoder för att angripa dessa problem. Man har inte ännu ett fullgott basmaterial angående förekomsten av t. ex. spontanaborter i olika åldersklasser vid olika typer av yrkesverksamhet. Det enda man säkert vet är att problemet existerar och att det brådskar att skaffa säkrare kunskap som underlag för vidare åtgärder. De frågeställningar som behöver belysas är: Vilka riskgrupper finns? Vilka kemiska ämnen behöver närmare studeras? Hur konstaterar man mutagena effekter, och vilka metoder finns redan vid våra forskningslaboratorier? utförda studier för att utröna eventuella samband mellan viss exposition och skadeeffekt har väsentligen varit återblickande. Det är hög tid att börja bearbeta problemen i mera förebyggande riktning, t. ex. genom att initiera väl upplagda, epidemiologiska studier främst av de grupper som man bedömer som högriskgrupper. Denna kartläggning kan enligt vår mening ske i samarbete med existerande missbildningsregister, ett antal gynekologiska avdelningar samt företagshälsovårdsorganisationer. Det är angeläget att ett effektivt arbete snabbt kan komma i gång för att hitta vägar för att lösa dessa frågor. Regeringen bör därför, via eller på annat sätt, initiera en verksamhet med detta syfte. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att initiativ skyndsamt tas för att finna vägar att lösa de problem som sammanhänger med gravida kvinnors exposition för riskämnen i arbetslivet. G. () ()