mot · G102376 · 1978-01-17 00:00:00 — av m. fl. om yrkesteknisk högskoleutbildning i Det finns utomordentligt starka skäl att förlägga yrkesteknisk högskoleutbildning i och att den snabbt kommer till stånd. Kommunerna bildar ett samarbetsområde, benämnt . Den utgör en näringspolitisk enhet och är på samma gång kärnan i en större region som omfattar norra och mellersta samt och stora delar av inom . Det är korta avstånd mellan tätorterna inom regionen. Därmed får inbyggarna i betydande utsträckning ett gemensamt utbud av arbetstillfällen, bostäder, service och rekreation. ortsklassifiering angavs , och som ett primärt centrum. betecknades som ett regionalt centrum. framhölls att de tre nämnda kommunerna (Trestad)och bör behandlas som en regional planeringsenhet. Så har i betydande utsträckning skett . En särskild regionkommitté finns mellan fyrstadskommunerna. är starkt industrialiserad, och detta gäller även delar av och hela . Detta belyses av att mot 30 96 industrisysselsatta i riket svarar 56 96 i , 46 96 i , 30 96 i och 23 96 i . För hela uppgår antalet industrisysselsatta till 39 96 enligt folk- och bostadsräkningen 1975. Det kan också nämnas att 82 96 av samtliga industrisysselsatta i arbetade inom verkstadsindustrin. Strukturen återspeglas även i uppgifterna på antalet medlemmar inom . Sammantagna kom metallavdelningarna inom på tredje plats i jämförelse med övriga storavdelningar den 31/12 1976. rapporterar 40 723 medlemmar, 32 244 och 20 942. Jämför man med övriga storavdelningar kommer den på tredje plats med 30 842 medlemmar. Efter är den största industriregionen i , och ensamt är den näst största industriorten. Här dominerar metall- och verkstadsindustrin med , ca 5 400 anställda, Flygmotor 2 850, Nohab 2 000 och Ferrolegeringar 700 som de största företagen. I dominerar varvet med omkring 3 000 personer sysselsatta, vilket är ca 50 96 av de industrisysselsatta i kommunen. Den största industrin i är Televerken med 960 anställda. I finns ett antal medelstora och små företag. Det sammanlagda antalet sysselsatta i byggnads- och tillverkningsindustrin var 1975 i hela 31 600. Härtill kommer ett betydande antal inom den region där utgör kärnan. Näringslivets struktur talar starkt för att yrkesteknisk högskoleutbildning kommer till stånd i . Som siffrorna visar finns det ett gott rekryteringsunderlag. Särskilt gäller detta YTH-verkstad. Med den inriktning den yrkestekniska högskoleutbildningen skall ha enligt beslut bör det finnas mycket goda förutsättningar för att denna utbildning utvecklar sig på ett tillfredsställande sätt inom . Det är utifrån den tekniska högskoleutbildningens egna förutsättningar riktigt att skapa denna möjlighet till yrkesutbildning inom . Dessa allmänna förhållanden motiverar att verksamheten startar . Till detta kommer två speciella omständigheter. Den ena är det behov av teknisk utbildning och utveckling som påtagligt har dokumenterat sig . Här finns ett område med ett mycket stort antal människor sysselsatta, framför allt inom verkstadsindustrin, och med en industriell och teknisk tradition. De möjligheter till teknisk utbildning som den yrkestekniska högskolan ger bör utnyttjas inom detta område , för att förbättra näringslivets möjligheter att utvecklas och hävda sig i konkurrensen. Den andra omständigheten är den växande arbetslösheten inom området. Den yrkestekniska utbildningen ger ytterligare möjligheter att möta denna både genom de direkta chanserna för arbetslösa att få studera och på grund av de nya sysselsättningar som uppstår genom de ledigheter som följer med att personer studerar. Den viktigaste konsekvensen för sysselsättningen blir dock att det uppstår nya möjligheter till sysselsättningar som följd av den tekniska utvecklingen. Den yrkestekniska högskoleutbildningen för bor förläggas till . Om detta råder enighet inom regionen. Skolstyrelserna och regionkommittén i har uttalat att det med hänsyn till näringslivets struktur och befintliga utbildningsresurser är lämpligast att förlägga högskoleutbildningen med teknisk inriktning till , med ekonomisk inriktning till och med vårdinriktning till . Det har även direkt uttalats att det bör till regionen lokaliseras högre utbildning inom ramen för den yrkestekniska högskolan, i första hand med inriktning på verkstadsindustrin och att denna utbildning bör förläggas till , med hänsyn till att metall- och verkstadsindustrin på denna ort har en dominerande ställning inom regionen. I finns också regionens gymnasieskola med fyraårig teknisk linje. 1 en lokal utredning ha det vidare konstaterats att det vid denna skola finns lokaler med institutioner tillgängliga för de YTH-linjer som man i denna utredning föreslagit i och att materielen på de tekniska institutionerna inte behöver kompletteras med mer än den för den normala förnyelsen och kompletteringen nödvändiga vid den gymnasiala tekniska utbildningen. Den yrkestekniska högskoleutbildninen bör främst inriktas på YTH Utbildningen bör emellertid redan från början kompletteras med industriell el- och underhållsteknik. Denna verksamhet bör av de tidigare nämnda skälen starta . Det finns ett behov att bygga ut den yrkestekniska högskoleutbildningen med YTH-bygg och YTHelkraft för produktion och distribution av elkraft och YTH-fordon. Dessa delar bör komma . Måhända finns behov även av YTH-process och annan YTH-utbildning. Detta får prövas . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen anhåller att yrkesteknisk högskoleutbildning startar i med YTHverkstad och YTH-elkraft för industriell el- och underhållsteknik. () () () () ()