mot · G1021464 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om påföljder för unga lagöverträdare kommer vårt straffsystem att vara föremål för ingående samhällsdebatt. avlämnar sitt betänkande, och arbetsgruppen rörande kriminalpolitik inom brottsförebyggande rådet har avgivit en innehållsrik rapport, innefattande idéer och förslag till nytt straffsystem. Genomgripande förändringar inom denna del av strafflagstiftningen är alltså att förvänta. Vi anser det då vara en brist att de av oss länge förespråkade påföljdsalternativen community service order eller samhällstjänst samt periodic detention eller frihetsberövande under framför allt veckoslut inte på allvar kan komma med i bedömningen, eftersom det fortfarande inte är tillräckligt utrett. För ungdomsfängelseutredningen har det legat utanför utredningsuppdraget att närmare undersöka och ta ställning till de olika frågor av principiell och praktisk natur som är förknippade med att införa samhällsnyttigt arbete och liknande påföljder. Brottsförebyggande rådets arbetsgrupp avfärdar alternativen samhällstjänst och veckoslutsfängelse som godtagbara sanktionsformer under hänvisning till bl. a. att ett införande skulle medföra stora praktiska problem. Enligt vår uppfattning bör frågan inte avgöras så lättvindigt och på grundval av så pass bristfälligt material. I är de samlade erfarenheterna av community service positiva. Påföljden innebär där skyldighet för den dömde att på sin fritid utföra samhällsnyttigt arbete av minst 40 och högst . Verkställigheten handhas av frivårdsmyndigheterna, som i samarbete med ideella organisationer anskaffar arbetsuppgifter. Det kan t. ex. gälla att städa och rensa upp i parker, att utföra något hantverksarbete eller att vara humanitärt verksam. Det bör principiellt röra sig om arbetsuppgifter som normalt inte utförs av vanliga arbetstagare. Påföljden medför att den dömde lär sig att ställa till rätta när han felat. Den stärker också den dömdes självkänsla genom att han får utföra något som blir uppskattat av andra människor. Han blir ofta också känslomässigt engagerad, särskilt när han deltar i omsorg om andra människor som lever under svåra förhållanden. har vid sitt studiebesök i noggrant studerat hur motsvarande påföljd där var utformad. Även där har påföljden bedömts såsom allmänt framgångsrik. Även om engelska och nyzeeländska förhållanden skiljer sig från svenska i många avseenden, manar det positiva utfallet av samhällstjänst till efterföljd i . Det skulle kunna vara lämpligt att, såsom skedde i , först införa systemet på prov i vissa områden. Det nyzeeländska systemet med frihetsberövande företrädesvis under veckoslut, kombinerat med skyldighet att delta i vissa aktiviteter, bl. a. samhällsnyttigt arbete, är vidare intresseväckande från svensk synpunkt. Påföljden, som är avsedd för ungdomar, kanådömas , men längre strafftider än 6 månader är sällsynta, och strafftider är vanligast. Normalt omfattar institutionstiden varje onsdagskväll och varje veckoslut. De vanligaste brotten för vilka påföljden ådöms är egendomsbrott. Enligt tillgänglig statistik har av de dömda klarat sig utan frihetsberövande påföljd efter domen. Också från andra länder finns det erfarenhet att hämta när det gäller dessa och liknande påföljdsalternativ. Enligt brottsförebyggande rådets rapport framhålls i ett avgivet danskt betänkande att de fördelar som skulle kunna vinnas genom användning av samhällstjänst skulle vara utomordentligt betydelsefulla, och det föreslås därför att frågan om utformningen och genomförandet av samhällstjänst ges en mycket framträdande plats i de fortsatta övervägandena om alternativ till frihetsstraff. De positiva resultat av samhällstjänst och liknande påföljdsformer som vi här redovisat gör att vi nu återigen vill aktualisera frågan. Kriminaliteten i ökar, och förmågan att komma till rätta med den har inte varit särskilt lysande. Därför anser vi det vara fel att utan noggranna undersökningar och försöksverksamhet avfärda alternativ som i andra länder medfört goda resultat. Vi föreslår därför att frågan om alternativa påföljdsformer, såsom samhällstjänst och frihetsberövande under veckoslut, utreds. Det finns uppenbarligen redan nu så mycket utländskt material, att utredningsarbetet huvudsakligen skulle kunna inriktas på hur sådana påföljder bäst skulle kunna anpassas till svenska förhållanden. Utredningsarbetet borde kunna bedrivas så, att en gemensam bedömning av nya lösningar inom straffsystemet kunde ske i ett sammanhang, vilket skulle vara av värde för helhetsbilden. Åberopande det anförda hemställs att begär att regeringen till prövning upptar de förslag som i motionen framlagts angående vissa påföljder för unga lagöverträdare. () () ()