ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021551 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1551 av och om fördelningen av anslag för studiecirkelverksamheten I budgetpropositionen föreslås en temporär begränsning av ökningen av den statsbidragsberättigade studiecirkelverksamhetens omfattning. Antalet studietimmar under /79 föreslås få öka med högst jämfört med det faktiska antalet studietimmar under /78. Folkbildningsarbetets insatser är av mycket stor betydelse inom utbildnings- och kulturområdet. Studiecirkelverksamheten är ett omistligt instrument i arbetet för att befästa och fördjupa demokratin. Varje begränsning av det fria och frivilliga folkbildningsarbetet är därför beklagligt. Den står också i strid med och strävanden. Då det nu på grund av det ansträngda ekonomiska läget är nödvändigt att begränsa ökningstakten är det angeläget att begränsningen, så som också föreslås i propositionen, blir temporär. Det är vidare angeläget att den föreslagna begränsningen genomförs på sådant sätt att den medför minsta möjliga administrativa problem för studieförbunden. För att detta skall bli fallet fordras enligt vår bedömning att regeringens förslag ändras i ett par avseenden. Enligt propositionen skall den i förslaget medgivna ökningen beräknas med utgångspunkt i det faktiska antalet redovisade studietimmar under /78. Detta innebär en betydande administrativ olägenhet för studieförbunden och försvårar deras planering. Cirkelverksamhetens omfattning för /78 kan nämligen inte slutredovisas . En liknande olägenhet uppstår till följd av propositionens förslag att den procentuella fördelningen mellan studieförbunden skall ske med utgångspunkt i deras genomsnittliga andel av den totala cirkelverksamheten under studieåren /761977/78. Detta innebär att studieförbunden först långt fram under det aktuella studieåret vet vilken andel av det totala antalet studietimmar de kommer att få disponera. Enligt vår mening skulle de administrativa problem som nämnts kunna lösas och studieförbundens planering av verksamheten underlättas, om följande ändringar i regeringens förslag genomfördes. Föredraganden har beräknat att omfattningen av studiecirkelverksamheten under /79 kommer att bli ca . Mot den bakgrunden bör det vara möjligt att redan vid studieårets början göra en preliminär tilldelning av studietimmar med utgångspunkt i det beräknade utfallet på , 1977/78: SÖ kan få fullmakt att vid studieårets början fördela merparten av det för /79 beräknade antalet studietimmar. Som grund för fördelningen mellan studieförbunden av antalet studietimmar bör man utgå från den procentuella andel av den totala cirkelverksamheten som resp. studieförbund hade under studieåren /751976/77 sammantagna. Därigenom slipper man den fördröjning av fördelningen mellan studieförbunden som blir resultatet, om studieåren /761977/78 läggs till grund för fördelningen. Den slutliga fördelning av studietimmar sker när det definitiva resultatet av studiecirkelverksamheten under /78 föreligger och det därmed står klart på vilket antal studietimmar den tvåprocentiga ökningen skall beräknas. att ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om fördelningen av anslagen för studiecirkelverksamhet /79. () () lt 1977/78.
mot · G1021552 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1552 av och om viss ärftlighetsforskning Debatten om hybrid-DNA-forskning har intensifierats bland både forskare och allmänhet, såväl internationellt som i . bildades en kommitté under naturvetenskapliga forskningsrådet (NFR), som skulle ha ansvaret för forskning rörande hybridDNA. I kommittén ingår representanter för forskningsrådet, akademiker, läkemedelsindustrin, försvaret, , laboratoriepersonalen samt två riksdagsmän. Kommittén skall övervaka att hybrid-DNAforskning, som bekostas med statliga medel, sker under riskfria förhållanden, såväl för personalen som för allmänheten. NFR kommer att kräva att alla projekt granskas genom kommitténs försorg innan NFR gör en vetenskaplig bedömning. Även forskare verksamma inom industrin uppmanas hålla kontakt med kommittén. Regeringen har aviserat en särskild utredning för att utforma regler för genforskning, i syfte att skapa skydd mot hygieniska och ekologiska risker. Vi hälsar med tillfredsställelse att dessa områden kommer att belysas. Däremot skall en social och humanitär belysning av detta område inte göras av utredningen. Forskningen kring genmanipulationer är inte enbart en teknisk fråga. Det är också frågan om huruvida forskningen över huvud taget är önskvärd och vilken inriktning den skall ha. Vi anser därför att det är nödvändigt att en utrednnig med parlamentarisk anknytning får i uppgift att belysa också de sociala, etiska och humanitära aspekterna av hybrid-DNA-forskningen. Den parlamentariska utredningen kan dra nytta av det material som den ovan nämnda utredningen tar fram. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar hos regeringen anhålla att en parlamentarisk utredning med uppgift att belysa de sociala, etiska och humanitära effekterna av hybrid-DNA-forskningen tillsätts. () ()
mot · G1021553 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1553 av m. fl. Frågan om reservvikarier inom skolsystemet har varit uppe till behandling ett flertal gånger i . a. har vpk-motioner bidragit till att reserv vikarier nu får finnas inom . Men kravet att även införa ett reservvikariesystem på gymnasieskolan står kvar. Lika väl som eleverna i behöver en fast lärarkår, så behöver eleverna på gymnasieskolan detta. Att ha fasta och redan etablerade relationer mellan elever och skolpersonal inverkar positivt på hela skolarbetet. Inom lärarkåren uppgår den löpande tjänstledigheten till av arbetstiden. Man kan förmoda att behovet av korttidsledighet kommer att öka av olika orsaker, t. ex. genom ledighet för facklig förtroendeman. Eftersom medel ändå måste utgå för ersättning till vikarier är det svårt att förstå varför inte medel kan utgå för ett fast reservvikariesystem som är fullt utbyggt när hela behovet av korttidsvikarier tillgodoses både inom och gymnasieskolan. De pedagogiska fördelarna för både elever och lärare är uppenbara. I förra årets budgetproposition aviserades en arbetsgrupp som närmare skulle utreda formerna för reservvikariesystemet. Det sades bl. a. på s. 271: Jag vill i detta sammanhang anmäla att genom förslag från det särskilda organ som har till uppgift attförbereda inrättandet av , skall tillsättas en arbetsgrupp inom SÖ med uppgift att utreda frågan om beräkningsunderlag för inrättande av tjänster som lärarvikarier. Det har framkommit att denna arbetsgrupp ännu inte etablerats och ännu mindre påbörjat sitt arbete. Eftersom frågan om lärarvikarier är av stor betydelse för elever och lärare borde det ankomma på regeringen att tillse att arbetsgruppen kommer till stånd och också påbörjar sitt uppdrag. Med stöd av det anförda föreslås att hemställer hos regeringen att förslag om reservvikarier inom gymnasieskolan föreläggs . INGA (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G1021554 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1554 om institutionsföreståndare inom vuxenutbildningen Den nya lärartjänstorganisationen för den kommunala vuxenutbildningen som beslutades vid skapade bättre förutsättningar för denna undervisning att rekrytera och behålla lärare med vuxenpedagogisk skolning och erfarenhet. Möjligheterna att utveckla en undervisning anpassad till vuxnas behov växte. Tyvärr insågs inte behovet och nyttan av huvudlärare och institutionsföreståndare inom den kommunala vuxenundervisningen. Inom ungdomsskolan existerar sådana arvodesbefattningar, vilkas värde för skolarbetet knappast även om andra tjänstekonstruktioner och tjänstebeteckningar kan tänkas bestrids av någon. Det finns, som redan framhållits i en tidigare motion, inget motiv för att behandla en skolform som den kommunala vuxenutbildningen, med dess omfattning och samhällsbetydelse i pedagogiskt och organisatoriskt avseende, annorlunda än ungdomsskolan. Vad beträffar institutionsföreståndare inom den kommunala vuxenundervisningen om huvudlärare sägs intet har SÖ i sina förslag för /79 framfört som sin uppfattning att lärare som tjänstgör i vuxenutbildning, förlagd till skolenhet med grundskola och gymnasieskola, skall få medräkna den tjänstgöring som avser den kommunala vuxenundervisningen för erhållande av arvodestjänst som institutionsföreståndare. Lärare i gymnasieskolan, som undervisar i högskoleutbildning och/eller är föreståndare för utbildning, får för erhållande av arvodestjänst som institutionsföreståndare medräkna den tjänstgöring som avser den kommunala högskoleutbildningen. Parallelliteten är uppenbar. Dessutom bör enligt SÖ arvodestjänster som institutionsföreståndare inrättas vid de särskilda skolenheterna för vuxenutbildning. Detta senare förslag från SÖ bör särskilt understrykas. Det är vid de särskilda skolenheterna för vuxenundervisning som behovet av arvodestjänster som institutionsföreståndare gör sig mest gällande. Föredraganden konstaterar lakoniskt att förslaget om institutionsföreståndare är han inte beredd att biträda. Avsaknaden av avslagsmotivering torde betingas av föredragandens dilemma i det trängda ekonomiska läget, för vilket förståelse kan hysas. är det emellertid så att kostnaderna för arvodestjänster som institutionsföreståndare vid de särskilda skolenheterna för vuxenutbildning är så ringa att de, om de inrättas under /79, kan rymmas inom ramen för det föreslagna bidraget till vuxenutbildning på . Under åberopande av det anförda hemställs att hos regeringen begär att arvodestjänster som institutionsföreståndare inrättas vid de särskilda skolenheterna för vuxenutbildning.
mot · G1021555 · 1978-01-25 00:00:00 — om inrättande vid i av en professur i reumatologi I propositionen 1977/78: 100, bilaga 12, föreslår statsrådet att regeringen skall bemyndigas att inrätta en tjänst som professor i reumatologi vid i . Som skäl för lokaliseringsorten anförs i propositionen att universitetsoch högskoleämbetet (UHÄ) funnit att goda möjligheter finns att snabbt få fram forskningsresultat och att utnyttja dessa i vård och utbildning i . Att möjligheterna att snabbt nå resultat har bedömts som lika goda i redovisas inte. Vid finns en reumatologisk klinik, väl integrerad med övriga kliniska discipliner vid lasarettet och och med professorskompetent klinikchef. Kliniken sysselsätter f. n. sex personer därav två läkare med avhandlingsprojekt på heltid med forskningsarbete. En fjärde specialisttjänst vid kliniken har beviljats av . Tjänsten kan tillsättas som överläkartjänst knuten till professur. Samtliga specialisttjänster är besatta, och den nytillkomna tjänsten tillsätts t. v. på vakans med specialistkompetent innehavare. Reumatologin vid i påbörjades som självständig klinisk verksamhet . Kliniken har en vårdavdelning med 25 platser, en dagvårdsavdelning för 30 patienter med sängplatser på patienthotell samt en mottagningsenhet. Antalet vårdtillfällen i sluten vård och på dagvårdsavdelningen är ca 1 500 , och antalet besök på mottagningsavdelningen var ca 6 000 (1977). Tillfredsställande resurser finns inom plastkirurgin för handkirurgi. 710 vårdplatser disponeras på . Målsättningen för landsting är, enligt sjukvårdsplan 1980, at skyndsamt söka nå en lösning som syftar till att vid etablera ett centrum för kvalificerad vård och medicinskt utvecklingsarbete inom reumatologin. Beslutet att påbörja sjukgymnastutbildning i utgör ett värdefullt komplement till utvecklingen. har beslutat att samordna utbildning och uppbyggnad av reumatologisk vård för hela Umeåregionen. i har en erkänt väl utvecklad sjukvårdande verksamhet som bas för kliniskt inriktad forskning. Samarbete över klinikgränsema blir i takt med ökade resurser alltmer strukturerat. Ett exempel på detta är utvecklingen av barnreumatologisk verksam Rekryteringen av läkare, annan medicinsk och paramedicinsk personal är tillfredsställande. har goda lokal- och personalmässiga förutsättningar att vidareutveckla forskning och undervisning i takt med ökade basresurser. Ett antal forskningsprojekt pågår i nära kontakt med bl. a. reumatologiska forskningsinstitut utanför landet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att uttalar att den i propositionen 1977/78: 100, bilaga 12, föreslagna tjänsten som professor i reumatologi skall inrättas vid i .
mot · G1021557 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1557 av och om fria läromedel Enligt 2 kap. skolförordningen är kommun skyldig att tillhandahålla elev i skola läromedel i erforderlig omfattning. Någon motsvarande skyldighet gentemot elever i gymnasieskolor eller privata skolor finns inte. I praktiken har dock gymnasister i allmänhet fria läromedel. När det gäller elever i privata skolor varierar praxis i väsentligt högre grad. Det torde inte vara fel att hävda att dessa elever i stor utsträckning är utlämnade åt kommunernas godtycke. För de föräldrar vilka vill utnyttja den rätt vi har i att placera våra barn i privat skola och som dessutom är beredda att betala, ibland betydande, terminsavgifter är det givetvis en extra belastning att behöva betala läromedel för sin barn. Att från kommunens sida vägra tillhandahålla fria läromedel måste i många fall betraktas som ett utmanande försök att protestera mot den ifrågavarande privatskolan. Det finns knappast någon anledning för statsmakterna att göra det möjligt för kommunerna att på detta vis undanhålla vissa skolbarn läromedel. Att utvidga kommunernas skyldighet i förevarande sammanhang till att gälla alla elever på grundskolestadiet kan inte leda till någon ekonomisk påfrestning för kommunerna. Antalet privatskoleelever i de få kommuner där privata skolor förekommer är helt marginellt, och kommunen får i allmänhet under alla förhållanden planera inköp av läromedel som om privatskolan inte hade funnits. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen hemställer att skolförordningen ändras så att kommun skall vara skyldig att tillhandahålla elever i privata skolor läromedel i samma omfattning som elever i kommunens egna skolor. () ()
mot · G1021558 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1558 om lokalisering till av maskinförarutbildning Den yrkesinriktade utbildningen i gymnasieskolan efterfrågas i allt större utsträckning. Den utgör en värdefull grund för fortsatt inskolning i arbetslivet. Inom skogsbruket samt byggnads- och entreprenörbranscherna har det rått ett stort behov av utbildning av maskinförare. Ännu saknas dock en sådan utbildning i vårt utbildningsväsende. () betänkande Förslag till utbildningsprogram för förare av skogs- och byggmaskiner innehöll förslag om tvåårig maskinförarutbildning i gymnasieskolan. Bakom detta förslag står representanter för 22 organisationer. Arbetsmarknadsparterna, kommuner och försvaret har understött utredningens förslag. På grund av de höga kostnaderna för maskinförarutbildningen har ännu inte något genomförande av utredningsförslaget kunnat verkställas. Med hänsyn till angelägenheten av ifrågavarande utbildning borde dock en viss försöksverksamhet påbörjas. Genom att förlägga denna till en skogsbruksskola skulle kostnaderna avsevärt nedbringas. I finns en välutrustad skogsbruksskola, som drivs av inom ramen för gymnasieskolan. och kommunen har sagt sig vara villiga att medverka till att maskinförarutbildning anordnas vid nämnda skola. En försöksverksamhet borde kunna påbörjas med de anslag som är reserverade på kontot för utrustning i gymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär prövning av att försöksverksamheten med utbildning för maskinförare påbörjas vid skogsbruks/gymnasieskolan i . () ()
mot · G1021560 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78: 15601566 Motion 1977/78:1560 av m. fl. om skolundervisningen i naturvetenskapliga ämnen m. m. Livet i ett modernt samhälle ställer stora krav på goda kunskaper i naturvetenskap. Teknisk apparatur av olika slag liksom kemiska ämnen med skilda egenskaper måste vi handskas med. Dagens energidebatt och diskussioner om våra naturresursers utnyttjande, liksom frågor rörande hälsa och inställning till tobak, alkohol, narkotika och gifter över huvud taget berör varje människa och visar behovet av baskunskaper i naturvetenskapliga ämnen. Okunnighet om vår fysiska miljö leder ofta till rädsla och osäkerhet, medan kunskaper och färdigheter i naturvetenskap ökar vår omdömesförmåga och motverkar vidskepelse rörande den natur som omger oss. En sänkt standard i vetenskapligt och tekniskt kunnande är ett direkt hot mot vår välfärd och våra möjligheter att skapa ett bättre och ekologiskt riktigare samhälle. Det är därför väsentligt att vi använder och utvecklar det kunnande som finns, om vi på rätt sätt vill förvalta och utnyttja våra naturresurser. Kravet på att alla grundskoleelever skall få en bättre och mer fördjupad naturvetenskaplig allmänbildning är därför starkt befogat, detta desto mer som flera undersökningar visar att intresset för naturvetenskap grundläggs mycket . För många av de elever som väljer en naturvetenskaplig inriktning sker sålunda valet redan . betydelse för elevens intresseinriktning är uppenbar, och det är under lågoch mellanstadiet som intresset för naturvetenskap vaknar. För att göra detta intresse mer levande har läraren ett stort ansvar som förutsätter att denne besitter goda kunskaper i naturvetenskapliga ämnen, vilket är nödvändigt för att möta och stimulera eleverna. Med nu gällande ämnesinnehåll och omfattning inom klasslärarutbildningen är låg- och mellanstadieläramas kunskaper i naturvetenskapliga ämnen ofta otillräckliga. Visserligen finns tillvalskurser, men de ändrar inte väsentligt förhållandet, eftersom endast en mycket liten del av lärarkandidaterna väljer dessa kurser. Lärarkandidaterna rekryteras dessutom i mycket liten utsträckning från gymnasieskolans N-linje. Behovet av lärarfortbildning i naturvetenskapliga ämnen är sålunda uppenbart, inte minst med tanke på att utveckling och forskning inom dessa ämnesområden medför snabba förändringar beträffande ämnesinnehållet. Det är utomordentligt angeläget att resurser frigörs för en förbättrad lärarfortbildning. Den nya högskolans möjligheter till korta yrkesanpassade fortbildningskurser bör därvid utnyttjas och lämpliga åt 1 1977/78. gärder vidtas för att stimulera lärare till deltagande i sådana kurser. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att stärka naturvetenskapens ställning i skolan, 2. att hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att förbättra lärarfortbildningen inom naturvetensakpliga ämnen. () HANS NYHAGE (m)
mot · G1021561 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1561 av m. fl. om tystnadsplikt för lärare vid sjukhus Vid ett flertal sjukhus i finns lärare som sörjer för undervisning av barn och ungdomar. Undervisningen ger inte bara kunskaper utan är även ett viktigt led i behandlingen. Oavsett om lärarens tjänstgöring är förlagd till somatiska avdelningar eller bampsykiatrisk klinik finner vanligen sjukhuspersonalen det nödvändigt att läraren deltar i informationsutbyte. Detta för det sjuka barnets skull nödvändiga samarbete hindras i många fall. Med några få undantag är lärare anställda av skolstyrelsen i den kommun sjukhuset är beläget. För av sjukhuset anställd personal finns särskilda föreskrifter om tystnadsplikt, men dessa gäller ej för lärare när de har annan huvudman än . Avsaknaden av tystnadplikt för lärare kan göra att Jäkare och sjuksköterskor känner sig förhindrade att ge information. För att undvika inskränkningar i den behandlingsresurs undervisningen av barn och ungdom på sjukhus utgör bör lärare liksom övrig sjukvårdspersonal åläggas tystnadsplikt. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att tystnadspliktsföreskrifter för personal anställd vid sjukhus även skall omfatta lärare anställda av skolstyrelse. () ()
mot · G1021566 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1566 om utbildningen av internatföreståndare I universitets- och högskoleämbetets rapport : 5 redovisas resultatet av en utredning om ny studiegång för ekonomiföreståndare, internatföreståndare och dietister. är utbildningen lokaliserad till fem orter. Utredningen föreslår att utbildningen koncentreras till tre orter , och . Förslaget innebär för del att intematföreståndarutbildningen vid i avvecklas och i stället flyttas till . Den av utredningen genomförda undersökningen av arbetskraftsbehovet visar ett årligt behov av dubbelt så många internatföreståndare än vad som examineras. I föreligger svårigheter att besätta tjänster med behöriga innehavare. I ett sådant läge bör alla möjligheter att öka utbildningskapaciteten beaktas. Utredningen föreslår förvisso en viss ökning, men den är för liten i förhållande till behovet. Tungt vägande skäl talar för att utbildningen av internatföreståndare inte bör utlokaliseras från . Här finns ett stort behov av utbildade internatföreståndare. Möjligheter till praktik inom olika typer av institutioner är många. Studerandeunderlaget är stort, och det finns dessutom ett brett register av grundläggande utbildningar inom området. I utredningen anförs motiveringen att i och är ekonomiföreståndarutbildningen väl etablerad. Där finns god tillgång på kvalificerade lärare och experter och en väl uppbyggd organisation för praktiken. Lokaliseringen till motiveras med att denna utbildningslinje bör finnas i . Jag vill understryka att samma motiveringar gäller för . Exempelvis är internatföreståndarutbildningen väletablerad tillbaka. Tillgången på kvalificerade lärare och experter är mycket god. Praktikplatser och objekt för studiebesök finns i tillräcklig omfattning. I budgetpropositionen 1977/78: 100 anför föredragande statsråd om UHÄ:s förslag: Jag anser att UHÄ:s förslag till en samlad studiegång är väl avvägt och förordar att en allmän utbildningslinje med statligt huvudmannaskap benämnd linjen för kost och näringsekonomi insattes inom sektorn. I likhet med UHÄ anser jag att linjen bör omfatta 100 poäng. Statsrådet ansluter sig till förslaget att utbildningslinjer inrättas vid universiteten i , och , men anser att det dessutom bör utredas om utbildningen kan förläggas även till i inom ramen för det antal platser som föreslagits (152). Jag finner det obehövligt att ytterligare utreda frågan. Utbildningen av internatföreståndare har bedrivits i tillräckligt antal år i för att ge oss kunskaper och erfarenheter om att lokaliseringen till i fortsättningen är lämplig. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att utbildning av internatföreståndare inrättas vid universiteten i , och . V:, i : / ' i ; i .V : j
mot · G1021568 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1568 av i om viss omdisposition av väganslagen Vissa befintliga broar på länsvägnäten är i dåligt skick. De flesta av dem är inte dyrare än att de kan tas med i ramarna för långtidsplaneringen för ett län. Men det finns ibland så kostnadskrävande projekt även för länsvägar att det inte finns någon möjlighet att få in det i ramarna utan att allt annat vägbyggande måste ligga nere under med de ramar som ges. I en skrivelse till statens vägverk har i påtalat att den befintliga bron över i på är gammal, och enligt expertutlåtande är dess återstående livslängd så begränsad att en ny bro måste komma till stånd under långtidsplaneringen. Projektet kommer att bli så kostnadskrävande att det inte kan inrymmas inom de tilldelade ramarna, utan måste finansieras med medel utanför dessa ramar. uppgick trafiken på den och bron till 5 000 fordon per årsmedeldygn. Eftersom den förbinder 2 tätorter och helt saknar särskilda utrymmen för fotgängare och cyklister är det förenat med stora risker för dessa att ta sig över bron. Flera olyckor har inträffat på bron, där i de flesta fall oskyddade trafikanter varit inblandade. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller att vid kommande planering av väganslagen särskilda medel kan ställas till förfogande för projekt som inte kan inrymmas under ordinarie ramanslag för länsvägar.