mot · G1021647 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1647 av och om uranprospektering Efterfrågan på olja i världen ökar undan för undan. Beroendet växer hos konsumentländerna för att klara kraven på stegrad materiell standard, vilket säkrar efterfrågan, men också hos producentländerna där utvinningstakten dikteras av dessa länders sociala, politiska och ekonomiska behov. Man är nu på det klara med att världens oljetillgångar mycket snabbt kommer att sina om ökningstakten i oljeförbrukningen fortsätter i samma trend. Allt talar därför för att beroendet av oljan måste minskas, och om man utesluter alla andra faktorer ur resonemanget och bara diskuterar tillgång och efterfrågan, pekar alla prognoser på att världens nationer måste satsa stort på att: o utveckla nya energikällor och minska oljans andel av energibalansen, o i möjligaste mån använda inhemska energikällor och ej öka andelen importerad energi, o initiera en övergång från ändliga energislag till förnyelsebara, o utnyttja energin på ett mera effektivt sätt och vara sparsam. Det kommer dock att ta innan ett sådant program kan vara helt genomfört. Införandet av en ny energiteknik måste mätas i ett tidsperspektiv av . I fråga om energiförsörjning har hamnat i samma dilemma som alla andra i-länder utan egna oljetillgångar: ett ökat beroende av oljan. Detta oljeberoende framstår alltmer som ett mycket svårt problem att komma ur och har konsekvenser för vår miljö, ekonomi och politiska oberoende. Vi måste göra en nationell kraftsamling för att gradvis vrida oss ur det spänntag som oljan tagit om våra levnadsvillkor. Denna kraftsamling måste ske genom att vi använder de energikällor inom landet som vi bemästrar i större utsträckning än , satsar starkt på forskning och utveckling av nya energislag, använder energin på rätt sätt samt är sparsamma. I förhållande till folkmängden - ett vanligt mått i energisammanhang - har kända uranfyndigheter i större mängd än något annat land i världen. Mätt i andra proportioner betyder det att vi har en sjättedel av alla kända uranfyndigheter i världen inom vårt lands gränser, och av tillgångarna i . Upptäckten av en uranfyndighet, utvinningen och kedjan fram till det anrikade uranets användning i en kärnreaktor är emellertid ytterst komplicerad, och är för rätt helt beroende av utländsk uranförsörjning. F. n. är uranförsörjningen till det svenska kärnkraftprogrammet tryggad till genom utländska kontrakt. Många skäl talar för att måste ta till vara den naturtillgång som finns i våra uranfyndigheter. Vi behöver minska vårt beroende gentemot utlandet då det gäller uranförsörjningen till våra kärnkraftverk, vi bör ta vara på uranet av ekonomiska skäl och för att bättra på vår bytesbalans och vi behöver denna form av gruvhantering från sysselsättningssynpunkt. Man kan också anföra ett moraliskt ansvar för energiförsörjningen i världen av uran när vi är i besittning av dessa stora fyndigheter. Den största kända uranfyndigheten i finns i Billingen-Ranstadsområdet. Här försiggår redan provbrytning och ett omfattande forskningsoch utvecklingsarbete. Syftet med denna verksamhet är att få fram ekonomiskt acceptabla, fullt godtagbara villkor. Det är därför av största vikt att den inledda forsknings- och utvinningsverksamheten i får byggas ut och fullföljas. Genom detta tillskapas möjligheter att i praktiken pröva möjligheterna att iordningställa områden efter brytning liksom utprovningen av deponerings- och rekultiveringsmöjligheterna. bör bli centrum för denna typ av forsknings- och utvecklingsverksamhet även i fortsättningen, och här bör basorganisationen ligga för landet i dess helhet. En omfattande brytning av uran av kommersiella skäl i det från miljösynpunkt känsliga Billingeområdet är dock ytterst tveksam. Vid den uranprospektering som geologiska undersökning(SGU) utfört har man hittat stora och mycket lovande fyndigheter i främst den norrländska fjällkedjan. Till de platser som är mest intressanta från denna synpunkt kan nämnas Pleutajokk i , i och en sträckning av uranfynd genom kommunerna Dorotea-Tåsjö-Hoting. Särskilt vad det gäller verksamheten i Pleutajokk är man långt framme . , som har hand om denna fyndighet, har redan genomfört provbrytningar i området som lämnat mycket lovande resultat. Man har med säkerhet lokaliserat en sammanhängande, starkt koncentrerad malmkropp som beräknas innehålla ca uran. Till detta skall sedan läggas att man har sju åtta nya uppslag i närheten av denna fyndighet, varför man kan förmoda att den innehåller betydligt större kvantitet. Verksamheten i Pleutajokk har emellertid undan för undan dragits ned, och skälet till detta är svårt att förstå. anser att man kan lösa de med all gruvbrytning förenade miljöproblemen på ett tillfredsställande sätt, och på dessa villkor kommer nog kommunen att säga ja till uranbrytning i området. En samrådsgrupp för övervakning av miljöpåverkan med representanter för befolkningen i trakten skall också tillsättas. Det är motionärernas uppfattning att verksamheten i Pleutajokk bör tas upp i den omfattning som är nödvändig för att man skall kunna ta ställning till om gruvdrift är möjlig i området. Vi har kommit till denna slutsats efter ett noggrant studium av tillgängligt material och efter kontakter med befolkningen i trakten. Inte minst skulle en gruvdrift i Pleutajokk betyda mycket för sysselsättningen i området. Läget på den fronten kan kort sammanfattas så att det saknas arbetstillfällen i området. Uranprospekteringar är, som SGU framhöll i sin anslagsframställning för /77, en komplicerad verksamhet med lång utsträckning i De som handhar denna verksamhet inom SGU är specialister på detta område - en unik kunskap som är ytterst gångbar på den internationella marknaden. När man i budgetpropositionen föreslår en nedskärning av uranprospekteringen till en miniminivå och en avslutning och dokumentation av utförda arbeten är det ett synnerligen drastiskt steg som man tar ansvaret för. Som tidigare framhållits är en fullständig kartläggning av en uranfyndighet en komplicerad verksamhet, och man kan ange som en minimitid från det att prospektering gjorts till kommersiell brytning kan ske. Om intentionerna i budgetpropositionen följs betyder det att för överskådlig tid avstår från att nyttja den naturtillgång som uranet utgör, och vi raserar en organisation på hög teknisk nivå av stor betydelse för folkhushållet. En annan konsekvens av att trappa ned och gradvis avveckla uranprospekteringen, i främsta hand i den norrländska fjällkedjan, kan bli att i ett trängt försörjningsläge på uran till våra kärnkraftverk tvingas att sätta i gång en forcerad storbrytning i Ranstadsområdet i en takt och på sådana villkor att de miljömässiga kraven ej kan uppfyllas. En fortsatt prospekteringsverksamhet efter uran betyder att vi skaffar oss större handlingsfrihet då det gäller att lokalisera en uranbrytning till områden som miljömässigt och ekonomiskt är mest lämpliga. Det råder en bred politisk enighet i om att vi bör stärka vårt oberoende på energiområdet. Till detta oberoende hör också att vi nyttjar landets inhemska energikällor i största möjliga utsträckning. Uranet är en sådan inhemsk energikälla där bristsituationer också har en särskild politisk dimension. Det är därför av vikt att vi fortsätter att kartlägga våra inhemska tillgångar på uran, att uranprospekteringen får fullföljas, att vi satsar på fortsatt forskning och utveckling samt att vi upptar verksamheten i Pleutajokk i full utsträckning möjligt syftande till kommande gruvdrift. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att i skrivelse till regeringen som sin mening ger till känna 1. att forsknings- och utvecklingsarbetet i fullföljes med den inriktning och den omfattning som angives i motionen, 2. att prospekteringsverksamheten i vad gäller uranfyndigheter i inland och fjälltrakter fullföljes med inriktning på en fullständig kartläggning av existerande fyndigheter i dessa områden. 3. att verksamheten i Pleutajokk i fortsätter med prospektering och provbrytning, syftande till en kommande gruvdrift. () ()