ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G1021022 · 1978-01-25 00:00:00 — av och om diplomatiska förbindelser med har diplomatiska förbindelser med alla mera betydande stater utom , som är en stormakt genom att dess statschef påven är den romersk-katolska kyrkans överhuvud. Av principiella skäl, som man måste respektera, tar ej själv initiativet till öppnandet av diplomatiska förbindelser och medger ej sidoackreditering hos republiken . Anledningen till det senare är av historisk art och att och republiken är två helt oavhängiga stater, ett förhållande som lätt skulle kunna undanskymmas ifall de utländska beskickningscheferna i var sidoackrediterade i . Däremot kan exempelvis ett ambassadråd vid en beskickning i under vissa villkor vara ackrediterad hos . Ett upprättande av diplomatiska förbindelser med skulle på olika sätt vara till fördel för . Det skulle bl. a. skapa goodwill för vårt land i hela den katolska världen och därigenom kunna vara av värde även för vår handel med starkt katolska länder. Kostnaderna för att ackreditera exempelvis ambassadrådet vid beskickning i hos skulle bli mycket obetydliga. Genom den utländska invandringen av arbetskraft till finns nu omkring 125 000 romerska katoliker i landet. Bland dessa kan en negativ inställning till formella förbindelser med lätt uppfattas som en diskriminering av denna stat och dess statschef och därmed även av deras andliga överhuvud, något som bör undvikas. Under åberopande av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en prövning av möjligheten att uppta diplomatiska förbindelser med genom exempelvis ackreditering hos denna stat av ambassadrådet vid beskickning i . () . NISSER (m)
mot · G1021024 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1024 av om utbildning av flyktingar för u-landstjänstgöring Svenska myndigheter satsar alltför ensidigt på att politiska flyktingar skall anpassa sig till vårt lands sociala verklighet och vår arbetsmarknad. Naturligtvis önskar en del av dessa stanna i landet och skapa sig en framtid för sig själva och sina familjer. Men det finns också många politiska flyktingar särskilt från och som planerar att återvända till sina hemländer så snart den politiska situationen medger detta. Under sin vistelse i borde de beredas möjlighet att skaffa sig de kunskaper de behöver för att göra en aktiv insats för att utveckla det egna landet. borde se som sin uppgift att förmedla tekniskt, pedagogiskt och administrativt kunnande till dessa. Detta kunnande skulle de politiska flyktingarna kunna omsätta i arbete i de som lämnar bistånd till i avvaktan på att situationen i hemlandet tillåter en återflyttning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar uttala att vad i motionen anförs beaktas vid antagningen av elever till den av SIDA anordnade utbildningen för tjänstgöring i u-land.
mot · G1021030 · 1978-01-25 00:00:00 — av i och om balters dubbla medborgarskap Det finns tiotusentals medborgare i som inte åtnjuter den svenska statens skydd under resor i öst. Det rör främst de baltiska flyktingar som flydde den sovjetiska ockupationen av de baltiska staterna. Dessa människor är svenska medborgare - men betraktar dem fortfarande som sovjetiska medborgare. Medborgare i , och som fanns i dessa länder räknas som sovjetiska medborgare. Som en följd av att - som första land i världen näst - erkände den sovjetiska erövringen av de baltiska staterna har också svenska myndigheter i princip betraktat tidigare medborgare i , och som sovjetiska medborgare. Barn i äktenskap där båda föräldrarna är sovjetiska medborgare räknas enligt sovjetisk uppfattning som sovjetmedborgare. Detta innebär att barn som är födda i - av föräldrar som har fått svenskt medborgarskap ändå kan räknas som Sovjetmedborgare och därmed ta betydande risker vid resor i . Det finns exempel på svenskar som fängslats i och - på grund av att dessa länder räknar dem som medborgare. Den enda formella vägen för balterna att bli befriade från det medborgarskap de aldrig velat ha är att de ansöker hos Högsta presidium om befrielse från sovjetiskt medborgarskap. En sådan ansökan innebär att de skall fylla i ett omfattande och kränkande formulär där bl. a. äktenskapsförhållanden noggrant skall anges. Baltiska organisationer har gjort upprepade uppvaktningar hos för att dels skall klargöra att man inte accepterar den sovjetiska uppfattningen i medborgarskapsfrågan, dels skall försöka få till stånd ett bilateralt avtal med i denna fråga. Myndigheterna måste i skrivelse till alla folkbokföringsmyndigheter göra klart att människor som vunnit svenskt medborgarskap har rätt att slippa få annat medborgarskap antecknat. Likaså att barn till föräldrar med dubbelt medborgarskap räknas enbart som svenskar. lyckades - efter notväxling - nå en överenskommelse med i medborgarskapsfrågan. Denna överenskommelse innebar i princip att det dubbla medborgarskapet slopades. En motsvarande överenskommelse borde vara möjlig för att uppnå. Det räcker inte för den att följa denna fråga kontuerligt - som utrikesministern sade i ett frågesvar . Regeringen måste ta nya initiativ. Med hänvisning till vad som anförts yrkas att hos regeringen hemställer om initiativ i syfte att 1. klargöra för alla svenska myndigheter att balter med dubbelt medborgarskap av enbart räknas som svenska medborgare, 2. åstadkomma ett bilateralt avtal med angående slopande av dubbelt medborgarskap för i bosatta balter.
mot · G1021031 · 1978-01-23 00:00:00 — av och om decentraliserad beredskapslagring av olja För att säkra tillgången på olja i krislägen har större oljelager lagts upp i olika delar av landet. Nya oljedepåer insprängda i stora bergrum planeras. Svagheten med dessa stora oljelager har inte tillräckligt analyserats. Vid en krigssituation blir anläggningar av denna typ särskilt utsatta. Då blir dessa jättelager självklara och attraktiva mål. Risken för att stora kvantiteter olja går förlorade är uppenbar. Stora resurser krävs också för att anlägga dessa stora oljedepåer. Det bidrar till att lagringskostnaderna blir höga. Dessa svagheter med den nuvarande beredskapslagringen av olja borde ge anledning till en grundlig analys av förutsättningarna att finna bättre metoder för oljelagringen. En sådan möjlighet vore att samhället tog initiativ till en ökad lagerhållning vid företag och lantbruk som redan har en viss lagerhållning av olja. Flera fördelar skulle vinnas med en sådan mera lokal och spridd lagring. Dels blir sårbarheten vid en krigssituation mindre genom den långt drivna decentraliseringen, dels skulle en omfattande investering i nya oljetankar delvis bidra till att efterfrågan på stora lager av svenskt stål skulle öka. En viss förbättring av det svåra sysselsättningsläget inom svensk stålindustri skulle kunna uppnås om samhället satte in snabba åtgärder för en ökad decentralisering av lagerhållningen av olja vid företag och lantbruk. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående en utbyggd decentraliserad beredskapslagring av olja vid lantbruk och företag som för sin verksamhet redan har en viss lagring av olja. () ()
mot · G1021034 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1034 av m. fl. om lokaliseringen till av väderskolan I samband med förflyttningen till F 5 i av försvarets förberedande fältflygarskola (FÖFS) gjorde dåvarande Riseberga kommun, nuvarande Klippans kommun, betydande investeringar för flygvapnet. Sålunda förvärvade kommunen av Kungl, fortifikationsförvaltningen ett markområde om ca 11,7 ha - enligt köpeavtalet i syfte att trygga bostadsförsörjningen för personal som kunde komma att bosätta sig i på grund av FÖFS:s förflyttning dit. Vidare åtog sig kommunen att inom en kostnadsram av . anlägga vatten och avlopp, vägar och vägbelysning samt parkeringsplats och idrottsplats vid för FÖFS. har kommunen genomfört en om- och tillbyggnad av avloppsreningsverket i för ca . F 5 har ej eget reningsverk utan dess anläggningar är anknutna till kommunens verk. Genom F 5:s verksamhet uppstod också ett behov av hyresbostäder i . Detta behov har tillgodosetts genom insatser av det kommunala bostadsföretaget . Någon egentlig marknad för hyresbostäder utöver den som kan härledas till F 5:s personal torde ej ha förelegat i . Den samhälleliga servicen i övrigt är också till större delen uppbyggd kring F 5. Här skall endast erinras om att ett utomhusbad med 50 meters bassäng och en idrottshall knappast blivit anlagda i om ej underlaget från F 5 funnits. Viss omorganisation förekommer i samhället som även framtvingar fortlöpande omplaceringar. Med anledning av nedläggningen av flygflottilj kommer sålunda även omplaceringar av den där belägna väderskolan att bli aktuell. En lämplig plats för väderskolan är och . Vid , där stora investeringar gjorts för FÖFS, finns numera en outnyttjad kapacitet i fråga om goda lokaler för undervisning, bespisning och förläggning. Då det är av samhällsekonomiskt intresse att ta nytta av tillgängliga resurser framstår som en mycket lämplig plats för väderskolan, när tid är för dess förflyttning. Med hänvisning till vad sorn anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär att när väderskolan, numera belägen vid flygflottilj, skall flyttas, den lokaliseras till F 5 i och till där befintliga lokaler vid . (s) ()
mot · G1021035 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78 1035-1040 med anledning av propositionen 1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret Vid riksdagsbeslut om försvaret beslöts att flytta arméns radaroch luftvärnsmekanikerskola till . I propositionen 1977/78:65 föreslås nu att denna flyttning inte blir av. Genom att LV 6 i skall bevaras försvinner de ekonomiska motiven för denna flyttning. kommun och är i stort behov av nya arbetstillfällen. Radar- och luftmekanikerskolan skulle ha inneburit ett värdefullt tillskott till arbetsmarknaden. Det är därför beklagligt att flyttningen inte kommer till stånd. Försvarsministern antyder dock att som ersättning kadettoch aspirantskolan vid A6 i skulle kunna förläggas till , bl. a. av utbildningsmässiga och regionalpolitiska skäl. En förutsättning för denna tänkbara flyttning är, enligt försvarsministern, att skjutfält inte kan utvidgas. Med hänsyn till den starka opinion som råder i bygden och som motsätter sig en utvidgning, är det sannolikt att utvidgningen inte kan genomföras. bör därför redan nu uttala att artilleriets kadett- och aspirantskola omlokaliseras från till . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att uttalar att artilleriets kadett- och aspirantskola omlokaliseras från till . () PER () 1 1977/78.
mot · G1021036 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om reglerad arbetstid i den militära grundutbildningen Enligt gällande bestämmelser har de värnpliktiga under grundutbildningen en rekommenderad arbetstid om i medeltal för hela utbildningstiden . Arbetstiden för de värnpliktiga är således oreglerad. Från denna allmänna rekommendation finns emellertid flera undantag, exempelvis tid för inre tjänst, förberedelser för övningar, vakt- och beredskapstjänst. Detta leder till att de värnpliktiga ofta upplever arbetsveckor som omfattar betydligt i genomsnitt under sin grundutbildning. De värnpliktigas arbetstidsförhållanden står i skarp kontrast till den arbetsvecka som i övrigt förekommer i samhället och som utgör . Att man från de värnpliktigas sida ställer krav på arbetsförhållanden som överensstämmer med gällande regler på arbetsmarknaden är därför förståeligt. Kravet på en reglerad arbetstid har också stor förankring hos de politiska ungdomsorganisationerna. Arbetstidsförhållandena för de värnpliktiga innebär att de har mycket svårt att planera sin fritid på ett tillfredsställande sätt, genom bl. a. kommenderingar med ibland mycket kort varsel. En reglering av de värnpliktigas arbetstid skulle ge bättre förutsättningar för ett normalt umgänge med familj och vänner, fackligt och politiskt arbete och meningsfulla fritidssysselsättningar i övrigt. sade i betänkandet 1976/77:13 bl. a.: "Med hänsyn till värnpliktens natur är det rimligt att en samlad prövning av utbildningssystemet och av väsentliga delfrågor inom detta system prövas av en utredning som är parlamentariskt sammansatt. Utskottet räknar med att detta skulle kunna bli en deluppgift för en ny försvarsutredning. Försvarsministern aviserar i budgetpropositionen 1978 att en ny försvarskommitté skall tillsättas . Huruvida denna kommitté skall utreda värnpliktsutbildningen eller ej, framgår inte av budgetpropositionen. Vid översynen av värnpliktsutbildningen och därmed sammanhängande frågor bör det vara självklart att allsidigt belysa och pröva frågan om reglerad arbetstid om i genomsnitt . Med hänvisning till det framförda hemställs att ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående målsättningen om en reglerad arbetstid för de värnpliktiga under grundutbildningen. () ()
mot · G1021040 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret beslutade med anledning av propositionen 1975/76:190 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret att en arméns tekniska skola skulle inrättas och att denna skulle lokaliseras till . Inrättandet av skolan innebaren sammanslagning av tygförvaltningsskolan i , mekanikerskolan vid arméns stabs- och sambandsskola i och huvuddelen av arméns radar- och luftvärnsmekanikerskola (RMS) i . I försvarsutskottets betänkande, FöU 1975/76:39, heter det: Utskottet har för sin del inte något att erinra mot att den tekniska utbildningen inom armén, som är förhållandevis splittrad, samordnas och att samordningen i huvudsak genomförs på det sätt som föredragande statsrådet föreslår. Förslaget ligger helt i linje med samordningssträvandena inom försvaret i övrigt och syftar till ett bättre resursutnyttjande. Man räknar med icke oväsentliga personalbesparingar, främst i förvaltningsorganisationen. Vidare heter det i betänkandet: En samlokalisering av skolorna förefaller naturlig. 1 propositionen 1977/78:65 föreslås att skall ändra sitt tidigare beslut, att arméns radar- och luftvärnsmekanikerskola (RMS) skall lokaliseras till , till att RMS även fortsättningsvis skall ligga i . Vi menar, med hänvisning till beslut om att RMS skulle lokaliseras till , att de skäl som då framfördes om samordningssträvanden och bättre resursutnyttjande fortfarande gäller. I sak framför propositionen inget nytt utan talar endast om en viss ekonomisk besparing. Vi menar också att de regionalpolitiska skälen talar för en lokalisering av radar- och luftvärnsmekanikerskolan till . Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att beslutar uttala att radar- och luftvärnsmekanikerskolan enligt beslut skall lokaliseras till . () ()
mot · G1021044 · 1978-01-25 00:00:00 — 1977/78:1044 av med anledning av propositionen 1977/78:65 om vissa organisationsfrågor m. m. rörande försvaret I regeringens proposition 1977/78:65 framläggs förslag om vissa ändringar av försvarets fredsorganisation, innebärande bl. a. att luftvämsregementet i (LV 4) skall flyttas till . Man måste ifrågasätta om det är riktigt att lämna största stad med så många betydelsefulla och strategiskt viktiga funktioner och med ett så utsatt geografiskt läge som utan något regemente. Även en lekman vet om och känner väl till att är föremål för intensivt intresse från alla håll med sitt nyckelläge i den strategiska världsbild som f. n. är dominerande. Det egna försvarets förmåga att snabbt ställa upp till försvar står ju ändå i en direkt relation till avståndet. Förlängs detta försämras kuppberedskapen. 1 koncentreras den spänning som man vet finns. Där passerar ständigt örlogsfartyg av olika nationaliteter. Rent visuellt upplever man koncentrationen av spänningarna mellan maktblocken, och det undgår ju inte heller en vanlig lekman att intresset för den svenska kusten är ganska intensivt, och intresset för en ekonomisk knutpunkt som är särskilt stort. Ett annat skäl är socialt, ett skäl som man måste fästa ett visst avseende vid. Närheten till - varifrån de flesta kommer som på något sätt är knutna till LV 4, kanske främst de värnpliktiga - gör det möjligt för dem att utnyttja rätten till nattpermission. Det är en förmån som förvisso inte alla inkallade har, men man skall kanske inte underskatta betydelsen av den. En nedläggning skulle innebära en direkt försämring för en stor grupp värnpliktiga. Det är visserligen svårt att i kalla siffror mäta fördelen med ett sådant här system, men med kännedom om de psykiska påfrestningar som vämpliktstiden innebär för många måste man i en slutlig kostnadskalkyl ta med de positiva värden som skulle förbytas i sin motsats vid en förflyttning. De sysselsättningsmöjligheter som finns på regementet betyder en icke föraktlig hjälp åt en kommun som har det ganska bekymmersamt att få debet och kredit att gå ihop. Den situationen är man inte heller ensam om. Många kommuner är som bekant i samma situation, men för Malmös del är nog situationen alldeles speciell. En kommun som förlorat av sin befolkning får oundgängligen problem. Varken i försvarets fredsorganisationsutredning (FFU)eller i propositionen har presenterats ett material som visar att vid sammanvägning av samhälls ekonomiska, regionalpolitiska, försvarsekonomiska, beredskaps- eller vämpliktssociala synpunkter en flyttning av LV 4 skulle vara motiverad. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att LV 4 inte flyttas från .
mot · G1021045 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1045 av m. fl. med anledning av propositionen 1977/78:75 med förslag till ransoneringslag m. m. En lag som möjliggör ransonering i speciella situationer måste vara förbunden med så bestämda villkor att den inte kan missbrukas. I propositionen 1977/78:75 anges utom krigsfara, följd av krig eller krigsfara även annan utomordentlig händelse som skäl för tillämpning av den föreslagna ransoneringslagen. Remissopinionen har vid behandlingen av ransoneringslagsutredningens (RLU) förslag enstämmigt betonat att inhemsk facklig stridsåtgärd inte kan anses vara sådan utomordentlig händelse som får föranleda regeringen att sätta ransoneringslagen i tillämpning. Föredragande statsråd ansluter sig till denna uppfattning och menar att den också i princip bör gälla i fråga om s. k. vild strejk. Föredraganden gör dock ett tillägg som innebär ett allvarligt avsteg från denna begränsning av vad som bör avses med utomordentlig händelse. Han anför bl. Endast i mycket speciella undantagsfall bör regeringen få sätta lagen i tillämpning om det är nödvändigt för att förhindra att en allvarlig krissituation uppstår till följd av det avtalsbrott som den vilda strejken utgör. Med detta uttalande vidgas regeringens fullmakter på ett betänkligt sätt, som knappast varit avsikten. Uttalandet bör också ses mot bakgrunden av föredragandens betoning av att kraven på snabbhet och effektivitet väger så tungt att regeringen bör ha möjlighet att sätta lagen i tillämpning i samtliga de situationer då lagen kan tillämpas. Den föreslagna ordningen för ställningstagande kan knappast anses tillfredsställande från rättssynpunkt. skall underställas föreskrift rörande ransoneringslagens tillämpning inom en månad från det den utfärdades eller, om ej pågår, från början av närmast följande . Sker ej underställning eller godkänner ej föreskriften från det underställningen skedde, upphör föreskriften att gälla. Detta ger regeringen vittgående fullmakter att handla utan hörande, särskilt om föreskrift utfärdas då normalt inte sammanträder. Den föreslagna lagen ger regeringen vittgående befogenheter. Mot bakgrund av vad som i motionen framhållits dels rörande tolkningen av i vilka situationer regeringen bör få sätta lagen i tillämpning, dels rörande ställning vid lagens tillämpning anser vi oss inte kunna godta propositionens förslag i nuvarande skick. En klarare precisering är nödvändig såväl i fråga om begreppet utomordentlig händelse som i fråga om medverkan vid lagens tillämpning. Av dessa skäl yrkar vi avslag på lagförslaget såsom det utformats i propositionen 1977/78:75. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att avslå propositionen 1977/78:75 angående ransoneringslag m. m. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)
mot · G1021046 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1046 av m. fl. om förbättrade ekonomiska villkor för värnpliktiga Den värnpliktiga ungdomen lever under knappa ekonomiska förhållanden. Värnpliktstjänstgöringen innebär ett stort ekonomiskt avbräck. Många ungdomar får skuldsätta sig, vilket leder till problem också efter värnplikten. De små höjningar av dagpenningen som gjorts täcker inte på något sätt inflationens verkningar, och kraven på bättre ekonomisk standard är berättigade. Familjebildningen sker tidigare i dagens samhälle än . Många ungdomar skaffar sig också egen lägenhet och lever självständigt. Genom införande av den ständiga nattpermissionen har också de värnpliktigas isolering från det civila samhället minskats, men denna goda reform motverkas av de mycket dåliga ekonomiska förhållandena. Pengarna räcker helt enkelt inte till för att möjliggöra övernattning utanför kasernerna. De värnpliktiga är en utsatt grupp. De drabbas av det svenska klassförsvaret, där befälen har oinskränkt makt nedåt. Det militära bestraffningssystemet används fortfarande för att trycka ner den värnpliktiga ungdomen. Till detta kommer således en ren ekonomisk förlust, de värnpliktiga får i realiteten betala för sin värnpliktstjänstgöring. Partiet anser därför att de värnpliktiga måste tillförsäkras en godtagbar ekonomisk standard. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar uttala 1. att dagpenningen till värnpliktiga skall utgå med följande belopp: 0-230 dagars tjänstgöring /dag 231-300 dagars tjänstgöring /dag 300- dagars tjänstgöring /dag, 2. att utryckningsbidraget höjs till , 3. att fria resor införs för värnpliktiga på statliga och kommunala kommunikationsmedel samt fria flygresor för fjärrekryterade värnpliktiga. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · G1021047 · 1978-01-24 00:00:00 — Motion 1977/78:1047 av m. fl. om reglerad arbetstid för värnpliktiga De värnpliktiga har en rekommenderad arbetsvecka . Arbetstiden är inte reglerad, vilket innebär att befälen kan kommendera de värnpliktiga till tjänst när som helst . Utanför den rekommenderade 48-timmarsveckan har de värnpliktiga uppgifter såsom vakt, beredskap, städning och vård av en del materiel. Dessa arbetstidsförhållanden är påfrestande för många värnpliktiga. De isoleras från det civila livet och har svårt att delta i andra aktiviteter och utveckla sina kulturella, fackliga och politiska intressen. Arbetstiden för de värnpliktiga måste regleras i lag. Arbetstiden måste förkortas - all tjänst på kasern måste ingå i den reglerade arbetstiden. Målsättningen med reformen måste vara att den nuvarande rekommenderade arbetsveckan regleras och anpassas efter den fast anställda personalens arbetsförhållanden. De värnpliktiga skall ha rätt till kompensation i ledighet för vakt, beredskap och övningar. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar hos regeringen begära att de värnpliktigas arbetstid regleras och att kompensation i ledighet ges för vakt, beredskap och övningar. (vpk) C.-H. (vpk) (vpk)