mot · G2022317 · 1978-10-20 00:00:00 — isolerar grundplattan, vars undre yta ligger under grundvattennivån. Kapseln får inte stå under tryck - därför finns ett röroch pumpsystem för att ständigt pumpa ut det vatten som kan sippra in. En annan nyhet för sovjetiska lättvattenreaktorer är inneslutningen (the containement) - en gastät yttre mantel vars mest iögonfallande del är den yttre betongmuren. De alternativa, flödande, förnyelsebara energikällorna har blivit populära slagord i den politiska debatten här och i andra länder. Genom de nya stora statliga anslagen till forskning och utveckling i bl. a. har de också blivit intressanta för monopolkapitalet. ägnade huvudartikeln i sitt nummer för åt den kommande högkonjunkturen för solenergi. , (), och andra oljegiganter samt bl. a. har, enligt (17/10 1978), köpt redan etablerade solenergiföretag eller grundat egna sådana. Den viktigaste varianten av solenergin (i vidare mening) är givetvis vattenkraften, som i svarar för omkring (60 miljarder kilowattimmar) men som, även om den blir mycket mera utbyggd än , kommer att fylla en gradvis minskande del av världens ständigt stegrade energibehov. Hur ser man i på de förnyelsebara energikällorna? mycket auktoritativ artikel om deras roll som reserver för folkhushållningen publicerades i partitidskriften nr 2 1976. I nr 1 innehöll Kommunist en stor artikel under rubriken problem och perspektiv av akademiledamoten , ordförande i ministerråds statliga kommitté för vetenskap och teknik. Ansträngningarna att utnyttja solenergin och jordvärmen för elkraftproduktion i stor skala måste inriktas på principlösningar som garanterar godtagbara tekniska-ekonomiska värden, skrev Kirillin. Vad beträffar solenergins och jordvärmens användning i liten skala, t. ex. solenergi för att avsalta vatten på betesmarker, värma vatten, torka frukt o.d. eller jordvärmekällor för uppvärmning, så finns det acceptabla lösningar och arbetet måste inte bara fortsätta utan också breddas. Beträffande sådana energikällor som vinden eller tidvattnet saknas f. n. lösningar som från teknisk-ekonomisk synpunkt är acceptabla för stor energiproduktion. Vi fick i i för energifrågor en mycket utförlig orientering av några av de främsta sovjetiska experterna på solenergi, vind och jordvärme. Institutets direktör . Levitov inledde med en bred översikt. Institutet är ett av de äldsta i . Det var detta institut som ledde genomförandet av Lenins berömda GOELRO-plan för elektrifiering. arbetar man bl. a. med problemet att minska strömförlusterna vid kraftöverföring på stora avstånd, som f. n. uppgår till , dvs. Solenergins utnyttjande har man studerat . Jag vill tillägga att vårt land har områden där solen lyser intensivt nästan , sade Levitov. Man tror att solenergin är billig, sade . Det är ett stort fel. När kol ligger underjorden är det billigt, men när man börjar bryta det blir det kostnader. Det är samma sak med solenergin. I dagens läge krävs stora kostnader. Energitätheten är ganska liten. Vi kan inte säga att vi står nära den mest fördelaktiga lösningen. Ett trettiotal organisationer arbetar med dessa problem i . Solkollektorn är den viktigaste anordningen. Man visade med diabilder ett stort antal solinstallationer, ett pionjärläger på 56:e breddgraden (samma som ), ett hotell för 200 personer på , ett trevåningshus i och andra s.k. mikroenergianlägningar för varmvattenberedning, luftkonditionering och även för elproduktion på platser där man inte har anknytning till elnätet. har man arbetat mycket med jordvärmeanläggningar. F. n. finns endast ett geotermiskt kraftverk (4 MW) - på . Man planerar att bygga nya kraftverk där, vart och ett med en effekt på 100 och 200 MW. En halv miljon människor i får sina bostäder försörjda med värme från jordvärmesystem. Tyvärr finns inte fullständiga uppgifter om de globala jordvärmeresurserna, men även om de är fem gånger större än de nu kända, kan de inte ge ett väsentligt bidrag till jordens energiförsörjning. Om man kunde utvinna värme ur jordens hårda lager på ett ekonomiskt sätt, skulle detta kunna bli en mycket viktig källa för energiförsörjningen. tog man i i bruk det första vindkraftverket på . Man producerar vindkraftverk av denna kapacitet särskilt för jordbruket. I vissa områden av har man mer eller mindre kraftiga vindar fem sex tusen timmar . Ett av målen för CYKLON, den avdelning som leder forskningsarbetet om vindenergin, är att få fram vindkraftverk på en kapacitet mellan 1 och 5 MW. Vårt partis allmänna politik är att förkorta tiden mellan forskning och användning, säger avdelningschefen . Samtliga understryker att de förnyelsebara energikällorna för överskådlig tid måste betraktas som komplement till de stora nu använda energikällorna och att de framför allt har betydelse för många avlägsna, isolerade platser. De avböjer att yttra sig kategoriskt till vår fråga om ett verkligt genombrott kan väntas för forskningen på något av dessa områden. Enligt de närvarande experterna skulle vindenergin kunna svara för av hela energibehovet i , solenergin för och den geotermiska energin (jordvärme) för , totalt . Men detta är mycket, mycket optimistiskt, det maximala av det maximala, säger . Också torde vara för optimistiskt, och då har man ändå en snävare definition för den totala energiförbrukningen än den vi använder i (vilken inbegriper även bl. a. bensin för bilar, lastbilar etc.). Men även om de skulle ge är det givetvis ett ansenligt tillskott i väldiga energibudget. Vår sista fråga: Vad ska ni i använda som motorbränsle när oljan tar slut? sekreterare vid institutet svarade kort och utan ringaste tvekan: Väte! I har man konstruerat en bil för vätedrift. Men för att elektrolysera vatten och producera väte krävs stora mängder energi. Man räknar med att den termonukleära syntesens (fusionskraftens) problem ska lösas. Termonukleära kraftverk kommer att producera väte i obegränsade kvantiteter. Naturligt uran är sammansatt av uran-238. I de vanliga lättvattenreaktorerna utnyttjas endast uran-235 och den relativt obetydliga mängd plutonium som under driften bildas av uran238. Uran-235 måste anrikas till . Det kan då enbart eller tillsammans med plutonium användas som bränsle i lättvattenreaktorer. I stort sett blir alltså de som utgörs av uran-238 till ingen nytta. I bridreaktorn används blandat bränsle: plutonium samt naturligt (icke-anrikat) uran. är en försvenskning av engelskans breed, som betyder frambringa, alstra. Under bridreaktorns driftsprocess alstras inte bara elkraft och värme. förvandlas en betydande del av uran-238 till plutonium-239 () och plutonium-240, som båda kan användas som reaktorbränsle. (Det plutonium som framställs i speciella reaktorer direkt för kärnvapen måste innehålla plutonium-239. I bridreaktorn omvandlas uran-238 till klyvbart plutonium i en sådan utsträckning att energiutnyttjandet av det naturliga uranet blir bortåt 100 gånger större än i vanliga lättvattenreaktorer. Bridreaktorerna, även kallade snabbreaktorer, producerar alltså inte bara energi utan också bränsle för kärnkraftens behov. De producerar med andra ord mer bränsle än de använder. 25:e partikongress 1976 behandlade utförligt frågan om energiförsörjningen och det vetenskapliga-tekniska samarbetet inom även på detta område. I sitt sluttal inför kongressen sade att kraftindustrin skulle producera 1 340 å (miljarder kilowattimmar) elektricitet. Planen var bl.a.: Att ge prioritet åt utvecklingen av kärnkraftsindustrin i den europeiska delen av . Att påskynda konstruktionen och igångsättandet av bridreaktorer. Att börja inledande arbete på användningen av kärnkraft för uppvärmning. har som tidigare nämnts tre bridreaktorer, varav två är i drift och den tredje är i det närmaste färdig att ta i drift: BOR-60, även kallad BN-60 (där BN är förkortningen för ryskans ord för snabba neutroner) vid Dimitrovograd från Uljanovsk, Lenins födelsestad. Den är i drift . BN-350 i Sjevtjenko i , som är i drift . Professor berättade för oss att man utgått från erfarenheterna från BOR-60, bl. a. beträffande bränsleblandningen. Med tanke på avsaltningsbehovet valde man en öde trakt i för denna reaktor. Den producerar el och värme. Det avsaltade vattnet - 120000 kbm per dag används för att utveckla industrier och förse befolkningen med vatten. är Sjevtjenko (uppkallad efter en av de stora ukrainska skalderna, som var förvisad till dessa trakter) en stor stad med ett grönskande landskap. BN-600 i Belojarsk från Sverdlovsk. Den tas i drift 1979 eller 1980. Siffrorna uttrycker varje reaktors effekt i megawatt, men eftersom de producerar både elkraft och varmvatten är den verkliga kapaciteten större. I princip finns det ingen skillnad mellan de tre bridreaktorerna, säger professor . I samtliga använder man natrium för kylning. Den definitiva bridreaktortypen kommer sannolikt att få en effekt på 1 500 MW, men det kan också tänkas att den får en större kapacitet. Bridreaktorerna är mera kompakta än lättvattenreaktorer med samma kapacitet och därför lättare att transportera. Storleken på lättvattenreaktorerna begränsas enbart av transportskäl. Besök vid bridreaktorn i Dimitrovograd När vi uttryckte önskemål om att få besöka en bridreaktor, förlängdes vårt ursprungliga program med . Helst ville man att vi skulle besöka Sjevtjenko i för att med egna ögon se vilken utveckling av industri och miljö man satt igång med BN-350. Men flygvädret var dåligt och för att inte få en försenad hemresa föredrog vi att besöka BOR-60. Dimitrovograd öster om är en stad med 200000 invånare. Där finns det stora , som grundades för . Institutet har fyra huvuduppgifter: Utveckling av bridreaktorer. Utnyttjande av kärnkraften för värmeproduktion (Qärrvärme etc.). Forskning beträffande transuranerna för medicinska ändamål. Bränslecykeln för bridreaktorer. Institutets forskningsområde med fem forskningsreaktorer och bridreaktorn ligger endast från själva staden, där den nya stadsdelen byggdes huvudsakligen för forskningsinstitutets stora personal. (fyller snart .) direktör och bridreaktorns chef stod till vårt förfogande under hela besöket. De berättade att man började mäta radioaktiviteten i området 1956, innan den första forskningsreaktorn sattes igång. Man har samma aktivitet nu utom när det görs kärnvapenprov i atmosfären i ! BOR-60 betecknas som en experimentreaktor. Syftet med den var att undersöka olika bränsletyper, tryck- och värmeprocesser, pumpanordningar, kylsystem etc. för att använda de erfarenheter man här får för utvecklingen av industriella bridreaktorer. Man har bedrivit forskningsarbete beträffande generatorer för BN-600. Man har ett livligt samarbete med andra socialistiska länder och även med forskare i kapitalistiska länder. Nobelpristagaren hör till de många utländska besökare som varit här. Just nu bedriver man forskningsarbete för den bridreaktor på 1600 MW BN-1600 - som kommer att påbörjas under nästa femårsplan. Som kylmedel används flytande natrium. Natrium är ett lite farligt material men det har mycket fina kvalitéer. Trycket i bridreaktorn är förhållandevis lågt. Utrymmet i själva härden är litet i förhållande till reaktorns effekt. Elproduktion med bridreaktor är ekonomiskt fördelaktig. Av bränslet bränns ut, men man brukar göra omladdning när av de tunga atomerna kluvits. En av huvuduppgifterna för BOR-60 var att experimentera med olika bränsletyper för att få fram bästa möjliga bränsle för industriella bridreaktorer. Säkerhetsfrågorna är alltid aktuella för oss, både teknologisk säkerhet och driftsäkerhet. Vi kan skryta med att ha genomfört experiment som är otänkbara med de stora reaktorerna. Våra experiment visar att bridreaktorer är mycket säkra beträffande spridning av radioaktivitet till omgivningen. Vi anser att bridreaktorerna har framtiden för sig. Vi berättar om den bridreaktorexplosion i som en av de professionella i antikärnkraftskampanjerna i talat om i en diskussion . På ett foto taget av en amerikansk spionsatellit skulle man enligt denna historia ha sett att ett hus i anslutning till reaktorn hade försvunnit från till en annan och att det sannolikt var resultatet av en explosion av natrium i kylsystemet. Denna historia har sedan berättats vidare av andra debattörer. Just denna historia hade han inte tidigare hört. Men jag kan ge ett annat exempel. När jag var i kunde jag läsa i alla tidningar att bridreaktorn i hade exploderat. Det intressanta var att vi inte hade någon bridreaktor i . Här har det inte varit någon explosion. Bridreaktorn kan göras lika säker som lätt vattenreaktorn. Natrium har ett mycket positivt drag genom att det kvarhåller radioaktiva kroppar. Bridreaktorerna är inte farligare än lättvattenreaktorerna. Men denna typ av reaktorer har utvecklats senare - därför har de inte kommit så snabbt i industriellt bruk. Utvecklingen av kärnenergin är beroende av bridreaktorns utveckling, om det inte ska bli bränslebrist. Oavsett hur stor tillgången på uran är ska man vara sparsam med det. Antalet anställda på institutets forskningsområde med de fem forskningsreaktorerna och bridreaktorn är 3 500. Personalomsättningen är mycket låg mot i Voronesjdistriktet och i det distrikt som institutet tillhör. På forskningsavdelningen är personalomsättningen lägre än genomsnittet. Befolkningen i har för länge sedan glömt att bridreaktorn finns på nära håll, säger . I skolorna får man undervisning om kärnkraften, och massmedia ger objektiva skildringar. stoppas bridreaktorn, men man har inte haft några längre oavsiktliga stopp. Elektriciteten den mest användbara energiformen Med hänsyn till sin användning är den elektriska energin den mest mångsidiga och bekväma energiformen, heter det i en mycket vackert illustrerad bok, Electrical and power of the Soviet Union (elkraftsproduktion), som vi fick vid vårt besök i för kraftproduktion och elektrifiering. Ovtjinnikov och några av avdelningscheferna tog emot oss och gav oss en översiktsbild av kraftförsörjningen. Vattenkraften används sorn toppkraft. Den utgör mellan av den årliga förbrukningen. Kärnkraften är basenergi, därför att 1) den ger oss möjlighet spara olja och kol och 2) reaktorerna mår inte bra med täta förändringar i driften. Sprickor kan då uppstå i bränslepatronerna. I och för sig är det inte så farligt eftersom vattnet i första kretsen ändå är radioaktivt. Men om sprickor uppstår, försvåras arbetet. En uppgift för våra konstruktörer är att åstadkomma reaktorer som kan variera effekten . Man vill göra det omöjligt för sprickor att uppstå. Idealet blir när man får en reaktor att fungera som en bilmotor, som man kan köra snabbt eller långsamt, stoppa och starta efter behov. Om kärnkraftens säkerhetsproblem: Det är svårt att föreställa sig energins utveckling utan kärnkraft. Jag är säker på att fusionskraften hör framtiden till. Den kommer, man vet bara inte när. Men det skulle vara för optimistiskt att räkna med praktiska resultat under detta sekel. Bridreaktorn är vårt nästa perspektiv så länge vi inte är i stånd att producera fusionskraft. Oavsett vilka synpunkter man utgår från måste det bli ett utvecklat nät av kärnkrafts verk. Beträffande det radioaktiva avfallet kan jag berätta en sak. besökte jag och föreläste om kärnkraft. En arbetare sa: Vi får ju uran från berggrunden - vad är det för egendomligt med att förvara avfallet i berggrunden? De tekniska metoder som redan finns garanterar både driftsäkerheten och avfallsfrågornas lösning. Varför har vi inte i börjat upparbetning av använt kärnbränsle i industriell skala? Den tekniska sidan är löst. är det en ekonomisk fråga. Hur mycket kostar det att bryta ett kilo uran och anrika det? Och hur mycket kostar det att framställa en kilo uran ur använt kärnbränsle? Det senare är betydligt dyrare. Ju längre det förvaras före upparbetningen, desto lättare är upparbetningen. men vi närmar oss sannolikt det ögonblick då kostnaderna blir lika stora. Det är dessutom omöjligt att tala om bridreaktorer i stor omfattning utan upparbetning i industriell skala. Från det använda kärnbränslet från bridreaktorer får man stora mängder bränsleplutonium - det är ju syftet med dem. Man kan jämföra med OPEC-länderna som sålde råolja. Samma gäller de länder som har omfattande urantillgångar. Det kan vara fördelaktigt för dem att använda uran utan att tänka på upparbetning och avfall. Men globalt är problemet aktuellt. Vi betraktar inte avfallet som något negativt. Eftersom avfallet är energirikt, kan man tänka sig att använda det för värmeproduktion. Där gäller det att finna lämplig förpackning. Beträffande solenergi, vind etc.: Jag personligen anser att det är svårt att räkna med något betydande tillskott i energibalansen från så kallade alternativa energikällor. Lösningen ligger från min synpunkt i att bygga kärnkraftverk - jag talar nu om hela jorden. totala elkapacitet är nu 217000 MW. 25:e partikongressen ställde en förändring i energibalansen som uppgift. Först och främst är man inriktad på att spara olja. Men kol har man gott om. fördelaktigt att bygga kolkraftverk i asiatiska delen och kärnkraftverk i den europeiska. Hela energivolymen kommer att fördubblas till 1990. Samkörningsnätet omfattar nu av hela elenergiproduktionen - omkring 200000 MW. kommer samkörningsnätet i SEVländerna - det kallas (fred) att sättas i bruk. Alla kraftverk från till ska förenas. 1 ministeriet för kraftproduktion och elektrifiering finns ett väldigt kontrollrum där den buktade långväggen upptar hela samkörningsnät med alla kraftverk utmärkta med fyrkantiga lysknappar. Vid vart och ett av de tre kontrollbord sitter en jourhavande tekniker, som på väggen kan följa energiproduktionen på hela denna sjättedel av jorden och i varje särskilt ögonblick kan ta fram på sin TV-skärm vilken datauppgift han önskar om ett givet kraftverks energiproduktion i just detta ögonblick, totalkonsumtionen av elektricitet i hela eller vilken annan detalj- eller helhetsuppgift han önskar. kommer samkörningsnätet för hela det europeiska SEVområdet samt att betyda inte minst en stor effektivisering av hushållningen med kraftresurserna. Elkraftproduktionen per capita har i varit ett högt utvecklat lands. Utvecklingen av energiteknologin och kraftproduktionen var, som man i många sammanhang framhöll, möjlig genom planhushållningen och genom att man valde de mest avancerade framgångslinjerna då man bestämde landets teknologiska politik: koncentration och centralisering av elkraftsproduktionen, kombinerad produktion av elektricitet och värme, användning av de mest effektiva energiresurserna, omfattande användning av vattenkraften, en målmedveten satsning på kärnkraften både före och efter 1954 (då man startade världens första kärnkraftsreaktor) osv. Vi hade under vår resa inte tid att studera MHD-generatorerna, som man kallar morgondagens kraftverk. MHD betyder magnetohydrodynamisk. Till skillnad från vanliga kraftverk, där verkningsgraden är och inte kan bli högre, når MHD-generatorerna en effektivitet på 50 och på , vilket skulle innebära en bränslebesparing på 20 å och därmed en mycket billigare ström än . Vi hade heller inte tillfälle orientera oss om Tokamak-teknologin, dvs. forskningarna som man gör (i samarbete med bl. a. amerikanska och svenska forskare) för att lösa den styrda termonukleära processens problem, dvs. Dessa två utvecklingslinjer kommer, när de resulterat i industriella lösningar, att revolutionera energiproduktionen. Vi har också i denna vår rapport måst förbigå de många samtal vi hade om ansträngningar att stärka NPT, icke-spridningsavtalet beträffande kärnvapen, få ett slut på kapprustningen och få till stånd en allmän nedrustning, i första hand en nukleär nedrustning. Över ingången till kärnkraftverket i Novovoronesj står den devis sorn arbetarna vid första reaktorn formulerade: Måtte atomen bli arbetare, inte soldat! Denna önskan hörde vi formulerad på olika sätt vid varje lunch och middag och även under våra diskussioner i kärnkraftsanläggningarna, forskningsinstituten och ministeriet för kraftproduktion och elektrifiering. (k) (k)