mot · G102269 · 1978-01-11 00:00:00 — av m. fl. om förbud mot flygbesprutning av lövskog Den omfattande giftanvändningen i vårt samhälle rubbar den ekologiska balansen. De kemiska medlen ökar i antal, och vi har inte tillräcklig kunskap om giftemas verkan och deras oönskade effekter på lång sikt i vår miljö och därmed också på oss själva. Det är därför viktigt att samhällets åtgärder inriktas på säkra och biologiskt riktiga alternativ till giftanvändningen. Inom skogsbruket kan åtskilligt göras för att ersätta de skogsbruksmetoder som förutsätter giftanvändning med biologiskt rimliga. Ett viktigt steg i detta syfte är att ersätta den kemiska bekämpningen av lövskogen med vanlig röjning. Den kemiska bekämpningen av lövskogen möjliggörs genom att giftema kan spridas av flygplan från luften. Det är billigare så än att röja manuellt. Därmed är det också slut med fördelarna. I stället uppstår en mängd problem dels av ekologisk natur, dels för lokalbefolkningen som tvingas leva under dessa förhållanden. Den kemiska lövbekämpningen är en schablonmässig metod. Giftmolnet träffar allt, och följderna är svåra att kontrollera. Det förekommer ofta att områden som inte är avsedda för besprutning får en dos av giftet. I de flesta fall har det rört sig om angränsande skogsmark, men det har också hänt att bebyggelse drabbats rätt långt ifrån spridningsområdet. Metoden är effektiv. Den gör ingen skillnad vare sig det finns löv under eller ej. Ytorna som behandlas är sällan homogent täckta med lövsly. Där det inte finns något löv sprids ändå giftet och dödar den markvegetation som tillhör gruppen tvåhjärtbladiga växter. De tvåhjärtbladiga växterna är den dominerande delen av svensk flora och i den ingår bl. a. de olika bärarterna. Flygbesprutningarna har framkallat djup oro hos människor i berörda områden. Man känner vanmakt över att inte kunna påverka. Besprutningama sker ofta nära bebyggelse och vattentäkter, över betesmarker, bärmarker och vattendrag. I ett flertal kommuner har hälsovårdsnämnderna agerat för att i enskilda fall försöka begränsa eller stoppa besprutningama utan framgång. Man har inte lyckats vare sig det varit i närheten av bebyggelse eller där skogsbete förekommer. Det är anmärkningsvärt att kommunernas hälsovårdsnämnder, som enligt lagen om hälso- och miljöfarliga varor har ansvaret för övervakningen vid spridningen av kemiska preparat i skogsbruket, inte har någon möjlighet att följa upp detta ansvar. Det är ju ändå kommunerna som har den lokala överblicken och kontakten med lokalbefolkningen. Skogsbolagen har heller inte varit villiga till några som helst eftergifter. svårt att förstå att människor kanner vanmakt. I många glesbygder är behovet av sysselsättning stort. Med samhällets bistånd försöker man klara sysselsättningen bl. a. med satsningar på turism och friluftsliv. Det torde emellertid vara svårt att klara dessa projekt om flygplan sprider gifter i omgivningen under den bästa turistsäsongen. Möjligheten för glesbygdsbefolkningen att utnyttja allemansrätten för att sälja rekreation och friluftsliv går förlorad. En övergång till vanlig röjning medför inga konflikter med dessa satsningar, i stället skapas ytterligare sysselsättning med skogsvårdsarbeten. Det är viktigt att en utveckling av det skogsvårdsarbetet sker i stället för den avveckling som sker till förmån för besprutning med kemikalier, inte minst för att kunna tillvarata röjningsvirket och lövskogen för produktion av vedbränslen eller metanol. Bortsett från att den röjningen ger människor välbehövlig sysselsättning i glesbygder har den metoden andra fördelar. Den ger möjlighet till att maximalt fylla bestånden på skogsplanteringar. Återbeskogningen efter avverkning sker till största delen genom plantering, och denna beräknas öka. Det bildas alltid luckor efter plantering, om man röjer manuellt kan dessa luckor fyllas igen med lövskog som döda eller skadade barrträd tas bort. Röjningen innebär inte att färre barrträd växer upp utan ett maximalt utnyttjande av marken och miljövinster. Man kan reglera trädslagsblandningen efter markens beskaffenhet, jordmån, läge osv. Det innebär att man skapar en blandskog, i motsats till den kemiska metoden där man riktar in sig på en ren barrskog. Björken har betydelse för barrträdens tillväxt. Tar man bort björken slipper visserligen barrträden konkurrens, men de får stå i magrare jord och på fuktigare mark, vilket i längden inverkar negativt på barrträdens tillväxt. Genom det årliga lövfallet underhålls humustäcket och de mikroorganismer som betyder så mycket för näringsmobiliseringen i marken. Lövskogen medför ökad mikrobaktivitet och utbudet av marknäring blir större. Genom flygbesprutning har man begått misstaget att spruta bort lövet i områden där det skulle ha fyllt en viktig uppgift som klimatskydd för tallens föryngring. Inblandning av björk i tallbestånd kan reducera skadeinsekters inverkan och därmed förhindra en nedsättning av tillväxten hos barrträden. Alternativt kan man då jämföra med den kemiska bekämpningen, där de döende lövträden angrips av skadeinsekter som massförökas och kan verka hämmande på barrskogens tillväxt. I en studie över herbicidbehandlade områden i redovisas dessutom flera iakttagelser av sjukdomar på unga barrträd som kan ha förorsakats av besprutning till följd av nedsatt tillväxt. Efter gammal granskog är markens PH-värde lågt, dvs. marken har onormalt hög surhetsgrad. Lövet som då drar fram på hygget har basisk effekt och höjer därmed markens PH-värde. Lövskogen motverkar försurningen av markerna, ett förhållande som måste betraktas som positivt när det allmänt anses att svavelnedfallets försurande effekt avsevärt försämrar skogens tillväxt. 1 skrift Sjöar under påverkan anges att en bidragande orsak till försurningen i mark och vatten är övergången från löv- och blandskogar till rena barrskogar. Besprutningarna anses ge en indirekt gödningsverkan genom att näringsämnen i den döda växtlighetens rot- och bladdelar snabbt blir tillgängliga för överlevande växter. Denna gödningseffekt är större än vid mekanisk röjning. Frågan är om inte denna frigörelse av näringsämnen också kan leda till utlakning av näringsämnen från de besprutade områdena. Försök som gjorts i i norra tyder på detta. Efter en intensiv besprutning av fenoxisyror steg halten kväve i vattnet från hygget till den nivån att det var giftigt att dricka. Försvinner näringsämnen från marker som besprutats är detta en förlust som i näringsfattiga och känsliga områden kan få en avsevärd effekt på skogens tillväxt. Förlusten måste då kompenseras med gödsling. En uppblandning av barrskog med lövskog har många mycket positiva effekter som inte kan utnyttjas genom den kemiska bekämpningen, och detta kan visa sig katastrofalt på och leda till oönskade korrigeringar. I likhet med andra ingrepp i naturen innebär den kemiska lövbekämpningen en allvarlig förändring av ekosystemet. Förändringarna för djurlivet tar sig uttryck i minskad tillgång på föda för älg, rådjur, hare och skogsfågel. Minskad tillgång på vinterfoder gör det svårare för dem att överleva. Avlövningen förstör miljön och födotillgången för harr och bäcköring, fiskarter som dessutom är speciellt känsliga för fenoxisyror. Insekter som utgör föda åt många fågelarter och som är knutna till lövträden försvinner. Man skulle därför kunna tala om en tyst vår efter besprutningen. Från att ha varit en skog med en mångfald av hemvist för många arter, förändras den till ett livsrum för ett fåtal. I den kemiska lövbekämpningens tjänst används mestadels fenoxisyror men även andra preparat testas. förbjöds preparaten av typen 2,4,5T, den typ som betraktades som mest riskabel från hälso- och miljösynpunkt. Beslutet om detta förbud var välkommet, men osäkerheten beträffande hälsoriskerna med de preparat som används och de nya som utprovas finns fortfarande. Härtill tillkommer de ekologiska effekterna av besprutningarna samt bestående oro och vanmakt hos människor inför dessa. Det är viktigt att skogsbruksmetoderna inriktas mot mer acceptabla former från ekologisk synpunkt, där förhållandet är att blandskogen har bättre växtkraft än de rena barrskogarna. Behovet av sysselsättning i skogsvårdsarbete i glesbygder och tillvaratagande av lövskog och röjningsvirke för produktion av ved och metanol är andra skäl för en övergång från flygbesprutningar till att utveckla det skogsvårdsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag, innebärande att flygbesprutningama i skogen upphör och ersätts med röjning, enligt vad som anförts i motionen. () ()