mot · G20246 · 1978-11-16 00:00:00 — av andre vice talmannen m. fl. med anledning av propositionen 1978/79:32 om åtgärder inom Den svenska bryggerinäringen kämpar med stora svårigheter. Ett bryggeri, AB , intar en marknadsdominerande ställning i en stor del av landet och har god lönsamhet. Därutöver förekommer ett antal mindre bryggerier med små marknadsandelar, svag lönsamhet och med risk för nedläggning. Det förslag som framlagts i propositionen 1978/79:32 avses åstadkomma en strukturrationalisering med skilda, delvis oförenliga syften. Det vidgade statliga engagemang i bryggeribranschen som föreslås avses uppbäras av alkoholpolitiska motiv. Syftet sägs också vara att åstadkomma livsdugliga och konkurrensdugliga företagsenheter. Risken för ineffektivitet och betydande samhällsekonomiska kostnader sägs föreligga om företag och produktionsenheter hålls under armarna med konstlade medel. Ett ytterligare syfte för statens ingripande anses vara att de nödvändiga strukturförändringarna kan ske i ordnade former och på ett sätt som tar hänsyn till samhällets regionalpolitiska och sysselsättningspolitiska intressen. För att åstadkomma med hänsyn härtill önskvärda resultat föreslås bildandet av ett helstatligt investmentbolag, , som dessutom skall förvalta statens aktieinnehav i . I propositionen ges enligt vår mening ingen tillfredsställande redovisning av hur de angivna, delvis oförenliga syftena skall kunna tillgodoses. Mycket talar för att ett fullföljande av propositionens förslag måste komma att få till konsekvens att bryggerinäringen i sin helhet blir helstatlig med de risker för försämrad konkurrenskraft och effektivitet samt högre priser som alltid föreligger, då statliga monopol ersätter en marknad med olika konkurrerande företag. Det är emellertid vanskligt att på det underlag som redovisas i propositionen ta slutlig ställning till hur bryggerinäringens problem skall lösas och att ange andra vägar bättre ägnade att leda till målet. Mot den bakgrunden anser vi oss inte vilja direkt avstyrka tillskapandet av det särskilda investmentbolaget, Brygginvest. Men vi anser det betydelsefullt att vederbörande utskott låter föranstalta om ytterligare klarlägganden och alternativ i de hänseenden som här nedan anges, innan utskottet skiljer sig från ärendet. Allt tyder på att produktions- och distributionskostnader är klart lägre än övriga bryggeriers. har kunnat driva sin rationaliseringsverksamhet längre än andra, och den prispolitik tillämpat har möjliggjort inbrytning i andra bryggeriers naturliga distributionsområden 1 1978/79. 3 sam/. med avsättningssvårigheter {ordessa bryggerier som följd. Även om, genom det nu i propositionen skisserade avtalet, skulle avstå från diskriminerande prissättnings- och distributionsmetoder skulle för att inte vinna ytterligare marknadsandelar tvingas hålla högre pris på sina produkter än vad som motiveras av kostnader och rimlig kapitalförräntning. Innebörden måste alltså bli att måste föra en högprislinje, vilket självfallet medför fördelar för aktieägarna men knappast för konsumenterna och dessutom innebär ett sämre utnyttjande av landets resurser. Utskottet bör enligt vår mening överväga huruvida icke en särskild statlig strukturfond med syfte att ge stöd vid den erforderliga strukturomvandlingen inom branschen vore lämpligare än ett särskilt statligt investmentbolag. Enligt vår mening bör nämligen inga bryggerier tvingas underkasta sig av staten direkt eller indirekt påyrkade strukturrationaliserande åtgärder, om sådana av vederbörande företag icke anses leda till tillfredsställande resultat. I propositionen har uttryckligen angivits att även andra stödformer än bidrag genom Brygginvest skulle kunna komma i fråga, bl. a. industrigarantilån. Men anges att en förutsättning för statligt stöd bör vara att företagen medverkar i de önskvärda strukturförändringarna. Likaså anges att Brygginvests stöd bör syfta till ett ägande av de föreslagna nya bryggeriblocken, vilket i princip bör begränsas till minoritetsintressen. För undvikande av den obestridliga risk som föreligger för uppkomsten av en helstatlig bryggerinäring bör de i propositionen angivna villkoren utgå och det bör därjämte stipuleras att Brygginvests intressen skall begränsas till minoritetsintressen. Med den konstruktion propositionen valt kommer utdelningarna från Prippsaktierna att gå till Brygginvest för att sedan användas för ekonomiskt stöd till övriga bryggerier. Uppenbart är att starkt tryck kommer att föreligga på det statliga investmentbolaget att undvika nedläggning av olönsamma företag. Därigenom försvåras det slags strukturförändring som ibland kan vara den på lång sikt mest ändamålsenliga för både produktionen och de anställda, nämligen en ombildning av företaget efter den ekonomiska sanering som en konkurs syftar till att vara och ofta också utgör. Genom konstruktionen av vinstöverföring från till Brygginvest kommer statsmakterna att ha ett direkt intresse att hålla hög vinst i för att med vinstmedlen finansiera kostnaderna i en långsam och därmed dyrbar strukturomvandling inom branschen. Därigenom kan ett av syftena med förslaget, nämligen att åstadkomma livskraftiga och konkurrensdugliga företagsenheter och en ekonomiskt riktig resursanvändning, motverkas till men för konsumenter och skattebetalare. Mot den bakgrunden måste det vara riktigare att låta utdelning gå direkt till staten och att särskilda medel i stället anslås till investmentbolaget eller till den strukturfond som enligt vår mening troligen vore ett mer ändamålsenligt instrument för strukturförändringar än investmentbolaget. Det är obestridligt att det inom bryggerinäringen råder en betydande överkapacitet som i sin tur medverkar till att försvåra redan tidigare befintliga problem. Vi delar föredragande departementschefens uppfattning om att möjligheterna att gå ut på exportmarknaden bör i största möjliga utsträckning tillvaratas. Med hänsyn till starka ställning - produktionstekniskt och ekonomiskt - bör det också vara möjligt att genom en ytterligare diversifiering av produktion åstadkomma ytterligare produktions- och sysselsättningsmöjligheter. De ökade vinst möjligheterna som enligt vår mening måste bli en konsekvens av propositionens förslag skulle kunna utnyttjas i detta syfte. En anledning till de problem varmed bryggeri näringen kämpar är bl. a. den alkohol- och skattepolitik som statsmakterna bedrivit och som kännetecknats av tvära kastningar. Mot den bakgrunden är det beklagligt att regeringen icke analyserat de ekonomiska konsekvenserna härav och framlagt förslag ägnade att, genom exempelvis ändrad beskattning eller sänkta förpackningsavgifter, avhjälpa bryggerinäringens svårigheter. Vi har alltså sammanfattningsvis den uppfattningen att utskottet vid sin behandling av propositionen bör införskaffa ytterligare material för belysande av dess konsekvenser, bl. a. i syfte att klarlägga hur erforderliga strukturförändringar inom bryggeri näringen skall kunna genomföras med bibehållande av fri företagsamhet och fri rationaliseringsbefrämjande och prissänkande konkurrens. 1. att med avslag på propositionen 1978/79:32 om bildande av ett särskilt investmentbolag måtte besluta att en särskild strukturfond för bryggeribranschen inrättas, 2. att, om förslaget under punkt 1 icke vinner bifall, uttalar sig för att AB Brygginvests verksamhet och medelstilldelning bör äga rum enligt de riktlinjer som angivits i motionen. () () PER ()