mot · G102622 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om ökning av bostadsrättslägenheternas andel av bostadsbeståndet I den bostadspolitiska debatten om hur man skall trygga alla människors lika rätt till en god bostad har bostadsrättsboendet ägnats alltför liten uppmärksamhet. Debatten har i alltför hög grad gällt hyreslägenheter kontra småhus. Ser man till de uppgifter som lämnas i budgetpropositionen kan antalet färdigställda lägenheter beräknas vara ca 55 000. Av dessa skulle uppskattningsvis mindre än 3 000 upplåtas med bostadsrätt, vilket illustrerar att det är en mycket liten del av nyproduktionen som sker med inriktning på denna upplåtelseform. När det gäller boendet i flerfamiljshus är det en rad missförhållanden som framför allt dragit uppmärksamheten till sig . Att så skett har varit nödvändigt för att få till stånd förändringar till det bättre, såväl i fråga om det befintliga bostadsbeståndet och boendemiljön som i fråga om nyproduktionen. Den negativa uppmärksamheten för flerfamiljshusens del kan antas vara en av många bidragande faktorer till småhusens ökade attraktivitet och den ökade småhusproduktionen. Ökade insatser är enligt vår mening angelägna för att på ett bättre sätt tillvarata de fördelar som flerfamiljshusboendet kan medföra. Detta innebär givetvis att man i högre grad måste studera de verkliga problem som de boende i flerfamiljshus i många fall konfronteras med och söka vägar att komma till rätta med dessa. Det är dels en fråga om att allmänt förbättra villkoren för boendet i flerfamiljshus, dels en fråga om att förbättra de enskilda bostadsområden som är problemområden. Den bostadssociala ojämlikheten är också en ojämlikhet mellan flerfamiljshusområden som är bra och trivsamma och sådana som är dåligt planerade och eftersatta, där problemen samlas på hög och möjligheterna ter sig små att radikalt vända situationen till det bättre. En del av den negativa sidan i flerfamiljshusboendets verklighet antyds i de intressanta uppgifter som kan hämtas i en rapport som publicerats för sedan (nr 13) och som belyser de allmännyttiga bostadsföretagens situation. har de faktiska ökningarna av kapitalkostnaderna för dessa företag varit , medan drift- och underhållskostnaderna stigit med så mycket som . De oroande stora kostnadsökningarna på drift- och underhållssidan, får man förutsätta, drabbar inte bara de boende i form av hyresstegringar utan innebär också - när de är en följd av dålig planering som skapat bristande sociala miljöer och onormalt stora underhållsbehov - en misshushållning samhälls Kommunerna ställs genom detta inför många besvärliga problem. Lika väl som småhusboendet föredras av många finns det betydande grupper som har sådana boendebehovatt flerfamiljshusboendet fördem är att föredra. Detta måste ses som en viktig anledning för samhället att förbättra flerfamiljshusboendets villkor. Vi menar att man i arbetet att förbättra flerfamiljshusboendets villkor skall ta fasta på det värde som ligger i samhörighet människor emellan och i ett gemensamt ansvarstagande. Boendemiljöerna måste förbättras genom åtgärder som har sin utgångspunkt i människorna själva, gemenskapen och aktiviteten och närmiljön som social miljö. Det är de boende själva som måste stå i centrum. Medinflytande och samverkan mellan människor bör enligt vår mening vara en i utformandet av en socialt inriktad bostadspolitik. Ett led i arbetet att förbättra flerfamiljshusboendets villkor bör vara att successivt öka den andel i bostadsbeståndet som bygger på de boendes medägande i kooperativ form, nämligen bostadsrättslägenheterna. Detta bör ske såväl genom nyproduktionen som genom omvandling av lägenheter i privat och samhällelig ägo till bostadsrätt. Åtgärderna bor i betydande utsträckning avse befintliga bostadsområden. Överföringen av hyreslägenheter till bostadsrättslägenheter bör utnyttjas som ett medel att motverka och bryta segregationen i boendet. Med bostadsrättens hjälp bygger man in en form av samverkan i ett bostadsområde. Det gemensamma ansvarstagandet för bostadens närmiljö ger människor anledning att lära känna varandra och skapar en samhörighetskänsla. Detta stimulerar människor att ta ansvar för det som är gemensamt och för varandra på ett sätt som inte sker i ett vanligt hyresområde. Det blir lättare att uträtta ett ärende åt en granne, hjälpa till med barnomsorg och ordna med det praktiska handhavandet av en samlingslokal. Den samhörighetskänsla som inte är särskilt utvecklad i hyresområdena faller sig naturligare inom bostadsrättsföreningen. Människors samverkan är viktig för trivseln även i boendesammanhang. förekommer det inte i någon större utsträckning att hyreslägenheter överförs i kooperativ ägo. I vad gäller kan man peka på en rad fall där det funnits ett stort intresse från hyresgästernas sida att överta sin hyresfastighet. Ett aktuellt exempel på omvandling av ett större bostadsbestånd är försäljningen av närmare 3 000 lägenheter i i till HSB, vilket har inneburit att man byggt upp sju bostadsrättsföreningar. För att den ökade satsning på bostadsrätt som vi förordar skall bli verkningsfull från bostadssocial synpunkt måste särskild uppmärksamhet ägnas åt frågan hur man med ekonomiska stimulanser och lagstiftningsåtgärder skall underlätta omvandlingen av hyreslägenheter och bildandet av bostadsrättsföreningar. Varken låginkomsttagaren eller bostadsområdet med de stora bostadssociala problemen får utestängas från dessa möjligheter. Enligt vår uppfattning skall ingen av ekonomiska skäl hindras från att få bo i en bostadsrättslägenhet. En väg att röja undan de ekonomiska hindren kan vara att samhället ställer lån till förfogande för den enskilde på skäliga ränteoch amorteringsvillkor. Om hyresgästerna önskar det bör de med olika åtgärder ges möjligheter att överta sin hyresfastighet för att bilda bostadsrättsförening efter en opartisk värdering av fastigheten. Det kan övervägas om det är lämpligt att göra detta till ett villkor för statliga lån. Sammanfattningsvis vill vi peka på följande fördelar med bostadsrättsboendet jämfört med boende i andra besittningsformer - fördelar som enligt vår mening kan och bör tillvaratas effektivare än : o Direkt ägarinflytande genom medägande i kooperativ form. o Boendeform som bygger på organiserad samverkan mellan människor, o Insyn, inflytande och medansvar över fastighetsskötsel och hela den egna boendemiljön, o Decentraliserad bostadsförvaltning. o Boendeform som håller driftkostnaderna och behovet av hyreshöjningar nere med de fördelar detta innebär för den enskilde och samhällsekonomin. o Boendeform som bygger på samhörighet och medansvar och därmed befrämjar jämställdheten mellan människor. Vi är inte beredda att sätta upp som mål att alla hyreslägenheter skall ersättas av bostadsrättslägenheter, men vi anser att en rad tunga skäl talar för att man även sett i ett kortare tidsperspektiv bör avsevärt öka antalet lägenheter som upplåts med bostadsrätt. Det bör därför enligt vår mening närmare klarläggas vilka förutsättningar det finns för att göra bostadsrättslägenheter till en successivt växanade del av bostadsbeståndet. En utredning bör tillsättas med uppgift att göra detta och lägga fram därav föranledda förslag som syftar till att förverkliga denna målsättning. Med stöd av det anförda hemställer vi att hos regeringen hemställer om en utredning med uppgift att klarlägga förutsättningarna för att göra bostadsrättslägenheter till en successivt växande del av bostadsbeståndet och att lägga därav föranledda förslag med beaktande av det i motionen anförda. () ()