mot · G1021623 · 1978-01-25 00:00:00 — av m. fl. om statsbidrag till nyodling, m. m. Av budgetpropositionen framgår att 180 000 ha nedlagd jordbruksmark kan användas för olika åtgärder . Enligt bör 115 000 ha av dessa stå till förfogande för aktivt jord- och skogsbruk. Utan att göra någon bedömning av hur stor del av denna mark som kan komma att återanvändas för jordbruksproduktion föreslår ändå att skogsodling på nedlagd bör ökas till 7 000 ha . Under /77 har 3 700 ha jordbruksmark skogsodlats med stöd av medel ur anslaget. Vad som är nedlagd eller definitivt nedlagd skiftar såväl med utgångspunkt från de politiska målsättningarna för jordbrukspolitiken som med utgångspunkt från marknadssituationen. Vi vill att all skall användas. Med tanke på dagens försörjningssituation globalt sett understryks detta krav. Jordbruket spelar också stor roll för möjligheterna att upprätthålla en tillfredsställande service i glesbygden och för de mindre tätorterna. Därvidlag är det särskilt angeläget att sambandet mellan jord- och skogsbruk kan upprätthållas. Det statliga anslag som utgår till skogsodling på åkerjord gör att alternativet med fortsatt jordbruksproduktion eller återtagande av nedlagd åker i produktion kommer i ett försämrat konkurrensläge gentemot skogsplantering. Vid förvärv kan skogsintressenter, exempelvis skogsbolag, sågverk eller liknande tillgodoräkna sig det statliga stödet för att täcka en del av de framtida driftskostnaderna. är reglerna för förbättringar för jordbruksalternativet mycket restriktiva. Trots att det finns alla skäl att främja en hög produktion av livsmedel stödjer samhället ännu att skogsplanteras. Erfarenhetsmässigt visar det sig också ofta att det inte är till den sämsta åkermarken som statsbidragen till skogsodling på utgår. Ett flertal exempel finns som visar att skogsplantering skett på som ur lokal synpunkt måste anses som högvärdig. Framför allt skogsbolag och trottoarbönder ödelägger på detta sätt åkerjord som skulle vara väl värd att bruka. Det finns skäl att anta att samhället stödjer skogsplantering av , som ur brukningssynpunkt är mer högvärdig än den som vi kommer att bli tvungna att bruka med tanke på vårt ansvar för världsbefolkningens försörjning. Det framstår enligt vår uppfattning som orimligt att ge statsbidrag till skogsplantering på . Glädjande nog har nyodlingsverksamheten Denna verksamhet innebär att den enskilde nyodlaren får en mer rationell och lönsam enhet och att landets samlade produktionsförmåga förbättras. Det senare bör vi med hänsyn till jordens försörjningssituation och med tanke på servicen på landsbygden vara tacksamma för. Enligt vår uppfattning bör de medel som jordbruksministern föreslagit skall utgå till skogsodling på i stället reserveras för restaureringar av nedlagd , arronderingsförbättringar och nyodling. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande dels slopande av bidragsgivningen till skogsodling på åkerjord, dels vad gäller införande av bidrag för odlingsåtgärder, 2. att medger att under /79 statsbidrag beviljas med sammanlagt 8 milj. kr. till omplantering efter snytbaggeskador m. m. och för med anslaget i övrigt avsedda ändamål, 3. att till Bidrag till skogsförbättringar anvisar ett förslagsanslag om , 4. att hos regeringen anhåller om utredning och förslag angående införande av bidrag till odlingsåtgärder i jordbruket samt 5. att till Bidrag för odlingsåtgärder under /79 anvisar ett förslagsanslag på . () ()