mot · G1021174 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om inrättande av en professur i psykosocial miljömedicin Arbetsmiljöns stora betydelse för löntagarnas hälsa och välbefinnande har ägnats stor uppmärksamhet såväl i den allmänpolitiska debatten som i lagstiftningsarbetet. Huvudintresset har därvid ägnats åt de fysikaliska och kemiska miljöriskerna. Under remissbehandlingen av arbetsmiljöutredningen har emellertid samtliga stora centrala löntagarorganisationer även starkt betonat betydelsen av den psykosociala arbetsmiljön. Detta ökade intresse för den psykosociala miljö- och arbetsmedicinen har sin bakgrund i resultaten från flera stora arbetsmiljöenkäter. I en av dessa framkom att ca var fjärde LO-medlem angivit sig vara ganska eller mycket stressad i arbetet. Bland angivna orsaker härtill nämndes förekomsten av olycksfallsrisker, buller, arbete i skift, mycket övertid, högt uppskruvad arbetstakt, enformighet i arbetet, små kontaktmöjligheter, språksvårigheter, dåliga relationer till arbetsledning och arbetskamrater, oro för omplacering och för inkomstminskning. angav sig ha sökt läkare för besvär som man satte i samband med psykisk stress. Också och kanske framför allt inom tjänstemannarörelsen har den psykosociala arbetsmiljön och dess inverkan på hälsa och välbefinnande ägnats stor uppmärksamhet. Detta har sin bakgrund i att var tredje TCO-ansluten tjänsteman angivit att arbetet ofta eller ganska ofta är psykiskt påfrestande. ansåg att de psykiska påfrestningarna ökat. Speciellt betonades problem med att arbetet var alltför styrt, påfrestande, enformigt eller innebar rollkonflikter. Liknande resultat framkom i Centralorganisationen /SR:s motsvarande enkät. Enligt denna angav nästan varannan /SR-medlem att arbetet ofta eller ganska ofta var psykiskt påfrestande, med tidsbrist, för stor arbetsbörda samt stora krav på uppmärksamhet och ansvar som de viktigaste angivna orsakerna. Dessa data bestyrks ytterligare i data från levnadsnivåundersökningarna 1968 och 1974, enligt vilka två förvärvsarbetande av tre finner sitt arbete jäktigt. Var sjunde anställd känner sig psykiskt utmattad vid hemkomsten från arbetet. Dessa förhållanden och deras konsekvenser för hälsa och välbefinnande har i flera olika sammanhang och med kraft påtalats av de stora löntagarorganisationerna. Sålunda har en lång rad remissorgn i sina yttranden över arbetsmiljöutredningens betänkande önskat en starkare inriktning på den psykosociala arbetsmiljön. framhåller exempelvis att mycket tyder på att de psykosociala miljö problemen kommer att kräva minst samma uppmärksamhet som frågan om gränsvärden för kemiska ämnen. Speciellt starka markeringar av den psykosociala miljöns betydelse har kommit från de stora tjänstemannaorganisationerna. Den ökade insikten om de psykosociala faktorernas betydelse för hälsa och välbefinnande har givetvis påverkat de senaste årens lagstiftningsarbete. Överväganden av dessa slag ligger bakom många av formuleringarna i såväl medbestämmandelagen (MBL) som arbetsmiljölagen (AML) och lagen om arbetsskadeförsäkring. Emellertid har såväl lagstiftare som arbetsmarknadens organisationer varit klara över att det vetenskapliga kunskapsunderlaget inom den psykosociala miljö- och arbetsmedicinen på många punkter är klart otillfredsställande. Av detta följer att behovet av grundforskning är stort och i dagens läge inte på långa vägar motsvaras av resurserna. Visserligen har några beteendevetenskapliga professurer med denna inriktning inrättats. Ingen av dessa har dock sin inriktning på hälsofrågor. Vid medicinsk fakultet finns ingen enda sådan professur. Vid i finns emellertid sedan snart två decennier en utpräglat tvärvetenskaplig, specifikt på psykosocial arbetsmedicin och annan psykosocial miljömedicin inriktad, forskningsverksamhet, nämligen laboratoriet för klinisk stressforskning. är detta laboratorium med regeringens medgivande även FN:s () internationella samarbetscentrum för forskning och utbildning i psykosociala faktorer och hälsa. Trots sin ställning, storlek och synnerligen omfattande forskningsverksamhet saknar laboratoriet fortfarande en fullvärdig anknytning till . För en sådan krävs en professur under utbildningshuvudtiteln. Såväl forskningsbehovens angelägenhetsgrad som föreliggande möjligheter att få dem tillgodosedda har uppmärksammats av (). I en skrivelse till statsrådet och chefen för () har TCO hemställt om en självständig plats i universitetsorganisationen för för klinisk stressforskning. Laboratoriet borde enligt skrivelsen ges ställning och resurser som övriga institutioner vid och förstärkas med en professur. TCO pekar på sina tidigare initiativ i samma ärende och framhåller att organisationen lägger stor vikt vid de framförda synpunkterna och hemställer om snara åtgärder. I den efterföljande omfattande remissbehandlingen av TCO-förslaget har det stora flertalet remissorgan såväl vid universiteten som i de centrala ämbetsverken ställt sig positiva. Mot bakgrund härav har medicinska forskningsrådet (MFR) i sin anslagsframställning för /79 med högsta prioritet fört fram förslag om en personlig extra ordinarie professur vid i psykosocial miljömedicin, särskilt arbetsmedicin, helt i linje med TCO:s hemställan. även varit föremål för en ingående beredning inom universitets- och högskoleämbetet. Detta medförde att ämbetet i sin motsvarande anslagsframställning med kraft tillstyrkte MFR:s förslag. Av intresse är att även i ett tidigare sammanhang (remissvar över arbetsmiljöutredningen) markerat behovet av och intresset för laboratoriets verksamhet och finnér det angeläget att den nya arbetsmiljölagstiftningen och de praktiska åtgärderna för att förbättra arbetsmiljön och arbetarskyddet kompletteras med en adekvat dimensionerad forskningsorganisation, såsom t. ex. vid laboratoriet för klinisk stressforskning vid . Det är synnerligen angeläget att denna ges en tvärvetenskaplig inriktning, inte minst med hänsyn till de speciella problemen inom det psykosociala arbetarskyddet. Även i har i skrivelse () bl. a. framhållit stressforskningslaboratoriets centrala betydelse för att öka kunskaperna om de psykosociala problemen inom arbetslivet och därmed sammanhängande hälsoproblem. LO betonar starkt betydelsen av en relativt självständig ställning för denna forskningsverksamhet och framhåller att organisationen lägger stor vikt vid dessa frågor. Mot bakgrund av vad som anförts här ovan står det alltså klart att full enighet råder om att de psykosociala miljöproblemen, i arbetsmiljön och även i övrigt, tillmäts stor betydelse, att behovet av grundforskning är synnerligen stort, eftersom bl. a. dess resultat behövs som ett underlag för tillämpningen av genomförd lagstiftning och för arbetsmarknadspartemas agerande, att forskningen måste bedrivas tvärvetenskapligt och att tidigare satsningar på beteendeforskning måste kompletteras med en motsvarande satsning på problemens hälsoaspekter, att vi i vårt land har en enda på dessa problem specifikt inriktad forskningsinstitution (stressforskningslaboratoriet), som dessutom har en framskjuten position även internationellt, att utredningen vid av ett miljömedicinskt laboratorium inte i första hand eller huvudsakligen är inriktad på att tillgodose behoven inom den universitetsanknutna kunskapsuppbyggande forskningen (grundforskning), att TCO-förslaget varit föremål för ett så omfattande remiss- och utredningsförfarande, att dess kärnfråga (forskningsprofessuren) inte kräver ytterligare utredning, att det är av stor betydelse att professuren kommer till stånd utan någon ytterligare försening med hänsyn till frågans höga prioritet, de olika intressenternas enighet om behovet och behovet att i rimlig omfattning även ta hänsyn till stressforskningslaboratoriets egna psykosociala arbetsmiljöproblem, samt att den av TCO, MFR och UHÄ föreslagna professuren kan inrättas utan att detta behöver medföra mer än mycket marginella kostnader, eftersom professuren är personlig och dess föreslagna innehavare är förordnad på medel just från MFR. Med stöd av vad som anförts i motionen får vi härmed hemställa att vid behandling av propositionen 1977/78: 100, bilaga 12, beslutar 1. att bemyndiga regeringen att inrätta en extra ordinarie professur i psykosocial miljömedicin, särskilt arbetsmedicin, i linje med TCO:s hemställan och i överensstämmelse med MFR:s av UHÄ tillstyrkta förslag, 2. att till medicinska forskningsrådet för /79 anvisa ett reservationsanslag som höjs med . i förhållande till budgetpropositionens förslag till totalt . () ()