mot · G1021853 · 1978-03-28 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78: lil om statens stöd till teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m. m. beslöt om väsentligt ökade statliga insatser för forskning och utveckling inom energiområdet. För att fullfölja detta beslut tillkallades delegationen för energiforskning (DEF), som fick till uppgift att ta fram underlag för statsmakternas beslut om omfattning och inriktning av forsknings- och utvecklingsverksamheten inom energiområdet. Delegationen avgav betänkandet Energi program för forskning, utveckling och demonstration, EFUD 78 (SOU 1977: 56), med förslag om inriktningen av energiforskningen efter utgången av /78. Till betänkandet är fogat ett omfattande underlag. I denna motion tar vi upp frågan om startandet av en försöksverksamhet med utvinning av torv för energiproduktion och uppbyggnaden av en försöksanläggning för utvinning av energi. Torven utgör en stor inhemsk energitillgång och ges hög prioritet i DEF:s huvudförslag. Gjorda inventeringar av vårt lands torvtillgångar visar att de motsvarar ett energiinnehåll på drygt olja. Större delen av dessa tillgångar kan dock ej utnyttjas för energiproduktion, bl. a. på grund av belägenhet och miljöskäl, men om man räknar med att bara utnyttja av landets torvtillgångar betyder det att man under , med ständigt ca 500 km2 under samtidig torvtäkt, kan ersätta olja . Torven är dock, med rådande oljepriser som jämförelse, inte ekonomiskt fullt konkurrenskraftig. Stora möjligheter finns dock att utveckla en effektivare teknik, som kan tas i bruk i ett tio- eller tjugoårigt perspektiv. Man måste räkna med att det dröjer en bit in innan torv kan bli ett alternativ till olja. Samhällets insatser bör inriktas på att ta fram underlag för bedömning av torvens möjliga roll i energiförsörjningen. Dessa insatser bör inriktas på inventering och utvärderingar av främst ekologiska konsekvenser samt på forskning och utveckling för att få fram effektivare och mera flexibla metoder för att utvinna och utnyttja torven. I sin roll som pådrivare då det gäller att kartlägga torvens framtida möjligheter i energiförsörjningen bör statsmakten i första hand repliera på de kommuner och företag som har gynnsamma förutsättningar för verksamheten och där man redan är i gång med viss förberedande verksamhet. På detta sätt når man snabbare resultat. kommun och är exempel på sådana kommun och har gemensamt sökt undersöknings- och bearbetningskoncessioner för undersökning och bearbetning av vissa torvfyndigheter för att utvinna energi. Det projekt som närmast ligger bakom koncessionsansökan är en torveldad panncentral av storleksordningen 15 MW samt en därtill anpassad produktionsanläggning för frästorv (torvtäkt med tillhörande anordningar). Avsikten är att undersöka förutsättningarna för att förlägga panncentralen till Metalls industrianläggningar i . Frästorvtillverkningen planeras lokaliseras till de torvmarker i Röjnoret som ägs av och som ingår i det område som omfattas av bearbetningskoncessionen. Avsikten med dessa försöksanläggningar är att vinna erfarenheter av anläggning, drift och underhåll av utrustning för eldning med och produktion av frästorv i norrlandsklimat. En förutsättning för att ovan skissade projekt kan komma till stånd är att kommun och får statligt stöd för en försöksanläggning. Stödet bör riktas till den forsknings- och utvecklingsinriktning som anläggningen skulle ha, och uppföljning, övervakning och utvärdering av vunna resultat kunde förslagsvis skötas av styrelsen för teknisk utveckling (STU) inom ramen för dess verksamhet att främja utvecklingen inom olika samhällssektorer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande statligt stöd till en försöksanläggning med en torveldad panncentral och en därtill anpassad produktionsanläggning för frästorv inom kommun.