mot · G202137 · 1978-11-27 00:00:00 — De direkta samordningsvinsterna inom en enda statlig varvsgrupp har visat sig vara begränsade. Nackdelarna är betydande. Beslutsvägarna blir längre. Tendenser till slitningar mellan olika varvsregioner uppstår. Direktkontakten mellan varvsregionerna och företagsledningen försämras m. m. har under sin kortvariga existens mött betydande svårigheter. En orsak härtill torde vara företagskonstruktionen. En omprövning av de statliga varvens organisationsstruktur bör därför ske. Enligt vår uppfattning bör en uppdelning av de statliga varven på två fristående varvsgrupper övervägas - en i och en i . De statsägda varvsgrupperna bör bli dotterbolag till . En sådan lösning skulle förbättra möjligheterna till neutrala företagsekonomiska överväganden inom ramen för den varvspolitik som här förordats. Den statliga varvsgruppen i - - skulle i så fall huvudsakligen komma att bestå av under förutsättning självfallet att detta varv vid nu pågående förhandlingar helt eller delvis samordnas med de statliga varven. I ett sådant läge bör en samordning också ske med den produktion som då kan komma att kvarligga vid varvet. och varv bör också ingå i Sydvarv. Neddragningen av kapaciteten bör i denna varvsgrupp ske efter företagsekonomiska principer och utgående från den totala kapacitetsminskning som angivits i denna motion. Den statliga varvsgruppen i Västsverige-Västvarv AB-skulle i sådant fall huvudsakligen komma att bestå av ett nedskuret Cityvarv samt av antingen Uddevallavarvet eller Arendalsvarvet, under angivna förutsättningar om den totala kapacitetsminskningen. Varv bör i princip behandlas som de mindre och medelstora varven, och bör ges i uppdrag och söka finna köpare till varvet. Statsmakterna bör vara beredda att i så fall ge erforderligt stöd till den omstrukturering av varvet som kan befinnas erforderlig. Det framstår som uppenbart att har ett behov av ett beredskapsvarv och dockanläggningar för främst reparationer. FINANSIERING AV VARVENS PRODUKTION Beställarstödet Enligt propositionen skall beställarstöd främst utgå i form av lånegarantier och avskrivningslån. Vi delar föredragande departementschefens uppfattning om att detta stöd måste kvarstå tills vidare. Däremot anser vi att fartygsbeställare börsvara för en större del av likviden än 5 96. Vi föreslåratt fartygsbeställaren själv skall svara för 10 96 av finansieringen och att kreditgarantier skall uppgå lill 70 96 och avskrivningslån till 20 96 av kontraktsbeloppet. De mindre och medelstora varven bör ges samma möjligheter att erhålla beställarstöd som de statliga storvarven. För att täcka gjorda förluster under 1978-1979 föreslås i propositionen att via tilläggsbudget 1 1978/79 anvisas ett reservationsanslag om 2 200 milj. kr. Vi kan godta detta. bör enligt vår uppfattning fortsatta kapitaltillskott till de statliga varven bedömas vid de av oss föreslagna kontrollstationerna vid utgången av . Nya tillskott skall i princip bli beroende av hur den skisserade minskningen av varvskapaciteten förverkligas. Vi kan godta propositionens förslag om ett reservationsanslag i tilläggsbudget 1 1978/79 om 200 milj. kr. till stöd för alternativ produktion. En förutsättning för stöd måste dock vara att produktionen efter ett kortare uppbyggnadsskede bedöms vara företagsekonomiskt motiverad. Den får inte heller leda till det slags osunda konkurrens med andra svenska tillverkare som vi påtalat i det föregående. Den skall med andra ord vara konkurrensneutral. Tidigareläggning av statliga beställningar Tidigareläggning av vissa statliga fartygsbeställningar är ägnade att underlätta den nödvändiga omställningen. Men de föreslagna tidigareläggningarna bör inte reserveras för enbart de statliga storvarven. I många fall kan mindre och medelstora varv vara lämpligare tillverkare av de fartyg varom här kan bli fråga. Vi delar den uppfattning som framförs i propositionen att nya marknader måste sökas inom områden för det specialiserade och högteknologiska tonnage där den svenska varvsindustrin bedöms ha konkurrensförutsättningar, bl. a. för konstruktion och byggnad av örlogsfartyg. Vår utveckling av ubåtar, torpedbåtar och minjaktfartyg har väckt stort intresse utomlands. exempel på svensk konkurrensförmåga är försäljning av torpedbåtar till . Det bör också vara möjligt att samordna behov av utsjöbevakningsfartyg med marinens behov av ombyggnad av torpedbåtar till vedettbåtar. Vid har tidigare fyra motortorpedbåtar byggts om till vedettbåtar. Behovet av fartyg lämpade för övervakning av vårt territorialhav är stort, och ombyggnaden har visat sig lämplig och ekonomiskt fördelaktig Det finns också ett betydande intresse för den svenska lösningen av skrovtypen för minjaktfartyg, vilken på goda grunder kan bedömas få vidgade användningsområden . En förutsättning för marknadsföring och försäljning av en dylik ny produkt är dock att vi är beredda att för egen räkning producera och använda dessa produkter. Kostnaderna för en prototyp kan uppskattas till ., vartill kommer konstruktionsarbete beräknat till . Erfarenheterna i vissa andra länder av gåvostöd i form av produktion av fartyg till är inte tillfredsställande. Det kan dessutom ifrågasättas om det i ett läge med överskott på tonnage och då svenska rederier möter en hårdnande konkurrens på världsmarknaden är förnuftigt att ytterligare skärpa konkurrensen genom tillförsel av fartyg som i sina fraktsatser inte behöver täcka vanliga produktionskostnader. Skulle ändock dylik gåvoproduktion komma till stånd - som ett led i vårt u-landsbistånd - bör kostnaderna givetvis täckas genom medel från anslaget och inom ramen för vårt u-landsbistånd. I propositionen understryks - med rätta - att de insatser som görs i varvsregionerna inte får förorsaka sysselsättningsproblem i andra delar av landet och där motverka exempelvis åtgärder i regionalpolitiskt hänseende. Det är emellertid uppenbart att de stödåtgärder som föreslås och de stora statliga insatser som görs i varvsnäringen måste komma att leda till utomordentligt svårlösta avvägningsproblem. I propositionen avses åtgärder bli vidtagna både på lokal och central nivå. För att samordna arbetet har en samordningsgrupp tillsatts med anknytning till delegationen för etableringsfrågor inom industridepartementet, en delegation som redan förut fått i uppdrag att lösa komplicerade samordningsproblem. Delegationen avses alltså nu få ytterligare väsentliga ekonomiska och regionalpolitiska uppgifter. Befintliga och föreslagna investmentbolag och problemgrupper har till uppgift att aktivt söka produkter som kan placeras i befintliga företag eller utgöra bas för nya företag. I de regionala utvecklings fonderna och styrelsen för teknisk utveckling bedrivs också produktsökande utveckling. Enligt propositionen skall nu ali denna verksamhet samordnas så att tillgängliga resurser används på ett effektivt sätt. Vi vill ifrågasätta om en så långtgående central samordning av för vårt näringsliv, dess utveckling och möjligheter att skapa sysselsättning betydelsefulla avgöranden kan leda lill åsyftat resultat, nämligen det mest ändamålsenliga utnyttjandet av vårt lands tillgångar i fråga om arbetskraft och kapital. I varje fall måste det betraktas som diskutabelt om långtgående uppgifter av det här slaget kan rymmas inom ramen för det departementala system som vi har i vårt land. Enligt den svenska konstitutionen skall departementsstyre icke förekomma. Den samordningsverksamhet som åvilar en departementschef skall enligt gällande konstitutionella regler bygga på beredningsarbete och beslut fattade inom självständiga ämbetsverk som har att arbeta enligt fastställda instruktioner. Enligt vår mening är det därför angeläget att får en fullständig redovisning av de ansvars- och beslutslinjer som tillämpas och avses bli tillämpade inom den utvidgade delegationen för etableringsfrågor. Det bör också klarläggas hur gränsdragningen är avsedd att ske mellan delegationen och industriverket samt andra ämbetsverk. En sådan klarläggning bör komma till stånd möjligt under medverkan av förslagsvis och därefter redovisas inför . Med hänsyn till vad som ovan framförts hemställs 1. godkänna de industripolitiska riktlinjerna beträffande svensk varvsindustri som förordas i motionen, 2. anhålla att regeringen låter utreda en ändrad organisationsstruktur för de statliga varven i enlighet med de riktlinjer som framförts i motionen, 3. godkänna de ändrade riktlinjer för lån till beställare av fartyg som förordas i motionen, 4. hemställa att regeringen vid utgången av till redovisar en utvärdering av resultatet av vidtagna åtgärder för bl. a. kapacitetsminskningen vid varven, 5. uttala att de mindre och medelstora varven skall garanteras ett likvärdigt stöd i förhållande till det som ges till de statliga storvarven, 6. avslå förslaget att till Bidrag tillfartygsexport till utvecklingsländer på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag om , 7. med avslag å förslaget att tillskapa ett särskilt organ för samordnad internationell marknadsföring till Bidrag lill mindre och medelstora varv på tilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /79 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av , 8. som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om Varv, 9. som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om tidigareläggning av statliga beställningar, 10. anhålla att regeringen låter föranstalta om redovisning av de ansvars- och beslutslinjer som tillämpas och avses bli tillämpade inom den utvidgade delegationen för etableringsfrågor i enlighet med vad i motionen anförts. () () () () () () () () () PER () () L. () i