mot · G102384 · 1978-01-18 00:00:00 — om en kartläggning av miljöskadade sjöar och vattendrag Höjd levnadsstandard är inte detsamma som växande materiell välfärd. Allt fler ansluter sig till uppfattningen att människan också har rätt till frisk luft, rent vatten och en trygg livsmiljö. Stundom kan emellertid konflikter uppstå mellan å ena sidan intresset av att skapa förutsättningar för stigande produktion och å andra sidan intresset av att värna om väsentliga miljökvaliteter. Så är fallet på bl. a. energiförsörjningens område, inte minst vid exploatering av våra älvar och vattendrag. , långt in , ställdes som regel minimala miljökrav på intressenterna. Dessa ekonomiskt starka grupper kunde genom olika former av ersättning och exploateringsavgifter till bl. a. mark-, strand- och fiskerättsägare inom ramen för gällande lagstiftning köpa sig fria från skador, vilka i samband med överdämningar och torrläggningar åsamkades naturen. Den svagare parten, allmänheten, saknade oftast medvetenhet och förutsättningar att på ett tillfredsställande sätt hävda miljö- och naturvårdsintressena. Följder av den på många håll i landet hårdhänta exploateringen förtjänar att särskilt påtalas. För det första har landskapsbilden på vissa platser förfulats. Anblicken av kala avsänkningsstränder, torrlagda älvfåror, sprängstensmassor, erosionsskador och strandplan, som är överhopade med bråte, möter i åtskilliga älvdalar och inom reglerade områden. På sina håll har insatser gjorts för att dölja spåren, men tidigare insatser på det här området sträckte sig sällan utöver föreskrivet minimum, ofta gjordes ingenting alls. I exempelvis Ljusnans och vattensystem gjordes en rad kraftverksutbyggnader, varvid vattnet på vissa sträckor fördes från älvfåran in i tunnlar i berget. För Ljusnans vidkommande innebar detta mer eller mindre torrläggning av älven på långa sträckor i kommun från dammen ovanför Dönjefallen, genom vissa centrala delar av till utloppet i sjön , vidare vid samhälle. I projekterades 1949 Laforsen - största med en naturlig fallhöjd och en sträcka . Genom diverse åtgärder har fallhöjden höjts till 34 m. Denna uppdämning gav ett betydande krafttillskott, men dess negativa effekt blev en torrlagd älvfåra nedströms dammen. För del skedde motsvarande från dammen i Malvik ovanför Alftaströmmarna, genom centralort till utloppet nedströms samhället. Även på en sträcka i Sunnerstaholm, från sammanflöde med Ljusnan, har älven helt torrlagts. kraftverk i Ljusnan har på grund av uppdämning påverkat sjöarna ovanför dammen. Vid (Orbaden), en av mera kända badplatser med unika sandstränder och turistmål i kommun, trestjärnig campingplats osv., har svåra erosionsskador uppstått på grund av varierande strömningsförhållanden. Trots kommunens utbyggnad av vågbrytare förs fortfarande stora delar av stranden undan för undan bort. Dessa utbyggnader ligger därtill inom ett av de särskilda områden som i den fysiska riksplanen har utpekats som värdefulla från natur- och turistsynpunkt. I samband med dessa kraftverksutbyggnader har en del spegeldammar liksom badplatser anlagts och vissa fiskevårdande åtgärder vidtagits, men de samlade åtgärderna har varit otillräckliga. Det anförda illustrerar det faktum att det på många platser i landet, trots aktningsvärda insatser också från kommuner och miljövårdande organ, finns fula lämningar och problem från den tid då vattenkraftsexploateringen skedde utan nutida omtanke om miljön. är skadorna ohjälpliga, men i andra fall kan ytterligare insatser göras för att återställa eller nyskapa väsentliga miljövärden. Enligt vår uppfattning bör en del av de önskvärda miljösaneringarna kunna göras som beredskapsarbeten i AMS regi och med kraftintressenterna och kommunerna som medansvariga parter. Som underlag för insatserna bör tjäna en inventering av skadornas omfattning och art inom berörda vattensystem och dalgångar samt därpå en genom naturvårdsenheten i varje län fastställd handlingsplan. Med hänvisning till vad som anförts i det föregående dels beträffande miljö- och landskapsvård, dels om den arbetsmarknadspolitiska planeringen och beredskapen hemställs att beslutar att hos regeringen begära en plan, grundad på en omsorgsfull inventering av genom vattenkraftsutbyggnad torrlagda eller på annat sätt miljöskadade sjöar och vattendrag, för miljö- och landskapsvårdande insatser. () ()