ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · G102807 · 1978-01-23 00:00:00 — 1977/78 807-813 om en kartläggning av svensk industrins framtida utvecklingsmöjligheter När nya råvarutillgångar upptäcks i världen, när nya handelsvägar öppnas och när en ny ekonomisk världsordning börjar tillämpas ställs de gamla industriländerna inför strukturproblem. Den låga sysselsättningen och den dåliga lönsamheten inom industrin, inte minst hos oss, beror inte enbart av tillfällig lågkonjunktur utan är i hög grad en följd av att vår industristruktur måste anpassas till omvärlden. Det är högst angeläget att utredningsresurser nu sätts in för en kartläggning av hursvensk industri bör utvecklas . Inom industriverket har ett antal branschutredningar utförts. De bör sammanställas, och därur bör slutsatser dras om möjliga branscher . bör kunna utreda våra tekniska förutsättningar och därmed fullständiga kartan över en lämplig industristruktur . att uppmanar regeringen att låta genom industriverkets försorg, i samråd med IVA, utföra en kartläggning av svensk industris utvecklingsmöjligheter . (s) () 1 1977/78.
mot · G102808 · 1978-01-24 00:00:00 — av och om AMS-anslag till vägarbeten i län Arbetsmarknadsläget i län är oroande. Efterfrågan på arbetskraft är den lägsta som förekommit . Nära 7 000 personer är föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Över 6 000 personer söker arbete. av de sökande är ungdomar . Arbetskraftsundersökningar har visat att det relativa arbetslöshetstalet i län avsevärt överskrider genomsnittstalet för riket som helhet. Befolkningsutvecklingen kännetecknas av stagnation. Länets invånarantal är således detsamma som , medan rikets invånarantal under samma tidrymd fördubblats. Nuvarande arbetsmarknadsläge innebär risk för ytterligare befolkningsminskning. Det är därför nödvändigt att kraftfulla arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in. En möjlighet att öka sysselsättningen vore att avsevärt öka omfattningen av beredskapsarbete till förmån för vägbyggen och vägupprustningar inom länet. En mängd angelägna projekt i vad gäller såväl riksvägar som länsvägar har föreslagits av i samband med behandlingen av långtidsplaneringen för statliga väginvesteringar den närmaste tioårsperioden. Det är av sysselsättningsskäl synnerligen önskvärt att de mest angelägna projekten med beaktande av viss geografisk spridning - tidigareläggs. För ändampålet bör AMS-medel tillskjutas som komplement til ordinarie väganslag i avsevärt större omfattning än . Ytterligare medel bör därför disponeras till arbetsmarknadspolitiska åtgärder i form av vägbyggnad och vägunderhåll, varvid län bör särskilt prioriteras. Under åberopande av det anförda hemställs att ger regeringen till känna vad i motionen anförts i fråga om AMS-anslag till vägbyggnad och vägunderhåll i län. () ()
mot · G102812 · 1978-01-23 00:00:00 — om anpassning av lagen om allmän försäkring till lagen om medbestämmande i arbetslivet Lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL) syftar till att öka det förhandlingsbara området, framför allt när det gäller ledning och fördelning av arbetet. För att MBL skall kunna tillämpas på försäkringskassorna krävs en anpassning i lagen om allmän försäkring. Tredje paragrafen i lagen om medbestämmande i arbetslivet stadgar: Innehåller lagen eller med stöd av lag meddelad författning särskild föreskrift som avviker från denna lag, gäller den föreskriften. Lagen om allmän försäkring (AFL) är en sådan speciallag som avses i 3 § MBL. 1 dess 18:e kapitel regleras bl. a. sammansättningen av försäkringskassornas styrelser, granskningsförfarandet, beslutsfunktionerna, ledningen av arbetet m. m. 1 18 kap. 11 § sägs: Styrelsen äger bemyndiga styrelseledamot eller befattningshavare hos den allmänna att teckna kassans firma samt uppdraga åt styrelseledamot eller befattningshavare hos kassan att å styrelsens vägnar fatta beslut i de angelägenheter, beträffande vilka så lämpligen kan ske. Vidare sägs i 18 kap. 12 §: Hos allmän försäkringskassa skola vara anställda en direktör, vilken i enlighet med de anvisningar, som lämnas av kassans styrelse, har att leda arbetet inom kassan . En förändring av paragraferna 11 och 12 i 18 kap. AFL är nödvändig för att anpassa verksamheten till MBL. Den nuvarande lydelsen stadgar en ensidig rätt för direktören att leda arbetet efter anvisningar från styrelsen. Dessutom råder ovisshet om hur ordet befattningshavare i AFL 18:11 skall tolkas. Erfarenheten visar att det är nödvändigt att klargöra att delegering av beslut kan ske till en grupp befattningshavare, t. ex. företagsnämnd eller dylikt. Kraven på en förändring av AFL framfördes i motionen 1976/77:223 men föranledde då ingen åtgärd från . anförde då att man inhämtat att vissa överväganden pågår om innebörden och utformningen av de aktuella reglerna i lagen om allmän försäkring. Utskottet framhöll att de anställda i försäkringskassorna bör få samma möjligheter som andra offentliganställda att få inflytande genom medbestämmandeavtal. har inte de överväganden utskottet hänvisar till medfört att några förändringar i tolkningen av AFL 18:11-12 skett. För att underlätta en snar anpassning av arbetet på försäkringskassorna till (lagen om offentlig anställning) och MBL bör därför de åberopade paragraferna i 18 kap. AFL ändras. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att ändra lagen om allmän försäkring så att den anpassas till lagen om medbestämmande i arbetslivet.
mot · G102814 · 1978-01-24 00:00:00 — av och om arbetsförmedlingarnas uppsökande verksamhet Kvinnornas situation på arbetsmarknaden har förbättrats, men den rymmer fortfarande många problem. Arbetslösheten slår hårdare mot kvinnor än mot män. Möjligheterna till sysselsättning är ojämnt fördelade över landet, vilket tydligt avspeglar sig i att den kvinnliga sysselsättningsfrekvensen skiljer sig starkt mellan olika regioner men också växlar inom regionerna. Förbättringar har skett, inte minst genom jämställdhetskommitténs insatser, men mycket återstår att göra. Bland de latent arbetssökande dominerar kvinnorna. Detta att inte ens anse det lönt att anmäla sig som arbetssökande på arbetsförmedlingen, därför att utsikterna till arbete är små eller rent av obefintliga, är ett typiskt kvinnligt problem. Ett villkor för att få arbete är att arbetsmarknadsmyndigheterna känner till behovet. Det gäller alltså att kontakt etableras mellan den latent arbetssökande och arbetsförmedlingen. En väg att uppnå detta är att aktivt uppsökande verksamhet sätts in från arbetsmarknadsorganens sida. En sådan kontakt skulle även ge en riktigare bild av den verkliga arbetslöshet som råder. Vid försök med intensifierad arbetsförmedling för ungdom har det visat sig att vid fem försökskontor har ökningen av sökande under varit relativt sett kraftigare än vid andra kontor, vilket kan bero på att dessa kontor kunnat bedriva uppsökande verksamhet av större omfattning (prop. 1977/78:100, bil. Vi anser det befogat att uppsökande verksamhet sätts in också beträffande kvinnor och att den särskilt inriktas på att nå fram till de latent arbetssökande i avsikt att klarlägga deras situation och få dem att anmäla sig till arbetsförmedl ingen. För att få erfarenhet av en sådan verksamhet och med hänsyn till att den kan bli kostnads- och personalkrävande föreslår vi att den startar som försöksverksamhet vid ett mindre antal kontor, förslagsvis inom områden där det finns anledning befara att antalet latent arbetssökande kvinnor är stort. Det är också angeläget att exakta antalet latent arbetssökande blir känt och kan ingå i den officiella arbetslöshetsstatistiken. 1 1977/78. att hos regeringen begär att försöksverksamhet tas upp i enlighet med vad i motionen angetts för att komma till rätta med de latent arbetssökandes, främst kvinnornas, situation.
mot · G102817 · 1978-01-23 00:00:00 — av och om ett regionalt De problem som har att göra med den vikande sysselsättningen, både på kort och på lång sikt, är speciellt kännbara i . Arbetslösheten här är genomgående högre än för riket som helhet. Särskilt hårt drabbade är ungdomen och kvinnorna. På många orter i ligger den kvinnliga förvärvsintensiteten . Arbetslösheten i kan även väntas stiga. Skogsbruket mekaniseras alltmer, och den internationella konkurrensen pressar även traditionellt stabila näringar, framför allt gruvindustrin. Hela samhällen hotas med nedläggning. En sådan utveckling kan inte accepteras. Kampen kan inte begränsas till en uppehållande försvarskamp för att rädda jobb. Den måste också gälla den konkreta kampen för nya arbetstillfällen. En steg i riktning mot en lösning av dessa problem skulle vara skapandet av ett regionalt . Huvuduppgiften för detta skulle vara att ansvara för den långsiktiga sysselsättnings- och näringslivsutvecklingen inom regionen. Mer specifikt kan man säga att institutet skulle: a. forska kring arbetsmarknadssituationen i , b. forska fram lämpliga projekt, c. stå under starkt fackligt inflytande. Primärt skall institutet alltså vara ett forskningsinstitut. Inom det kan forskare från flera discipliner rymmas: företags- och nationalekonomer, kulturgeografer, sociologer och framförallt naturligtvis tekniker. Huvuduppgiften skall vara att planera den långsiktiga sysselsättningsutvecklingen i ; forskningen blir alltså starkt inriktad på glesbygdsproblematiken' Förutsättningarna för att förlägga ett sådant institut till får bedömas som goda. I bedrivs landets bästa glesbygdsforskning, inkl. arbetsmarknadsforskning. I utbildas maskintekniker och arbetsmiljötekniker samt bergsingenjörer. I kommer snart en utbildning för trätekniker. Det finns således kvalificerad personal, inte minst för att forska kring ökad förädling av existerande råvarubas. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar sig för skapandet av ett regionalt och hos regeringen begär skyndsamt förslag härom. (vpk) (vpk)
mot · G102820 · 1978-01-24 00:00:00 — 1977/78 820-827 Motion 1977/78:820 av m. fl. Arbetsmarknadsläget är djupt oroande i hela . av arbetskraften står utanför den normala arbetsmarknaden, och situationen hotar att förvärras. För kommun är situationen speciellt besvärlig, då i brist på nya objekt aviserar att fram helt avveckla sin verksamhet inom kommunen. var antalet anställda i ca 1 000 personer för att vara nere i 500 anställda. Till detta kommer ytterligare 200 tjänstemän som beräknas förlora sina arbeten. arbeten inom kommunen har i allt väsentligt burit upp såväl service som övrigt näringsliv, varför verkningarna av en totalavveckling av verksamhet framstår som en katastrof för kommunen. kommun är en av vårt lands stora elproducenter. av den elenergi som produceras genom vattenkraft kommer från kraftverk inom kommunen. Vi anser det därför helt naturligt att samhället nu aktivt måste gå in för att rädda den framtida sysselsättningen i kommunen. Redan befintlig industri baserad på skogsråvara bör kunna vidareutvecklas. Kommunen har även vissa mineraltillgångar som bör kunna utgöra underlag för industriell produktion. Till detta kommer kommunens rika förutsättningar för turism och friluftsliv. Utöver det närmast självklara samhällsansvaret för kommunens sysselsättning bör man beakta det arbetsgivaransvar som staten har för de Vattenfallsanställdas framtida sysselsättning. Med stöd av vad som anförts hemställer vi att hos regeringen anhåller att en speciell arbetsgrupp med uppgift att skapa varaktig sysselsättning i tillsätts. () () () () () () 1 1977/78.
mot · G102821 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om utbyggnad av som beredskapsarbete har sysselsättningsläget allvarligt försämrats i södra och sydvästra delar. I den översikt som länsarbetsnämnden utgivit understryks det svåra läget på arbetsmarknaden, och där har bl. a. byggnads- och anläggningsarbeten en framträdande plats. Arbetslösheten för byggnads- och anläggningsarbetare, tekniker och planerare är stor, och enligt gjorda beräkningar kommer den att öka starkt . Den svaga igångsättningen av byggnadsföretag, eftersläpningen inom planområdet samt stegringen av byggkostnaderna är huvudorsakerna till detta. Från de skånska kommunerna har man för regeringen understrukit vikten av kraftfulla åtgärder för sysselsättningens främjande från regeringens sida. Det gäller bl. a. att få i gång ett ökat byggande som samhäilsnyttiga arbeten bör tidigareläggas för att bereda sysselsättning. Som framhållits är arbetsmarknadsläget i södra och sydvästra svårt för bl. a. anläggnings- och byggnadsbranscherna och framöver synes svårigheterna bli än större. Det är därför av största vikt att man kan ta fram projekt att utföras som beredskapsarbeten som från samhällets synpunkt är angelägna som de ger meningsfullt arbete åt så många som möjligt. I ett läge då arbetslösheten bland planerare, tekniker, byggnads- och anläggningsarbetare alltmer förvärras är det lämpligt att tidigarelägga projekt som ger arbete åt bl. a. dessa grupper unde relativt . Utbyggnad av på är ett sådant projekt, som det är angeläget för flygplatsen för att undvika störningar i flygverksamheten. Utbyggnaden av på skulle ge arbete åt 100-125 man i olika yrkesgrupper. är en arbetsplats väl placerad i regionen med hänsyn till reseavstånd för de arbetslösa. Det synes nu angeläget att luftfartsverket får i uppdrag att i samförstånd med vidta åtgärder för att utföra utbyggnaden av på som beredskapsarbete. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen hemställer att luftfartsverket ges i uppdrag att i samverkan med som beredskapsarbete utbygga tvärbana på i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () P. O. HAKANSSON (s) HANS () () () 1* 1977/78.
mot · G102822 · 1978-01-24 00:00:00 — av och om företrädare i styrelse för personalstiftelse Enligt gällande lag kan en arbetsgivare grunda en stiftelse med ändamål att främja välfärd åt arbetstagare eller arbetstagares efterlevande. Ledamöter och suppleanter i sådan stiftelses styrelse väljs till lika antal av arbetsgivare och arbetstagare. Nuvarande lagstiftning medger att representant för de anställda utses utan påverkan av den fackliga organisationen om dess medlemmar inte utgör av antalet anställda. Detta har gett vissa företag möjlighet att manipulera vid tillsättandet av arbetstagarrepresentanter, så att valet skett efter företagets och inte efter de anställdas önskemål. I annan lagstiftning på arbetsrättens område, t. ex. lagen om styrelserepresentation, gäller en organisationsgräns på 50 96. Det finns inget som talar för att inte samma regel borde gälla även för styrelse i personalstiftelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra ifrågavarande regler så att de fackliga organisationerna ges rätt att utse företrädare i styrelse för personalstiftelse om minst hälften av arbetstagarna är fackligt organiserade. () ()
mot · G102824 · 1978-01-24 00:00:00 — av m. fl. om samråd med kronofogdemyndighet vid beslut om lokaliseringsstöd Lokaliseringspolitiken har gjort det möjligt för många företag att starta eller bygga ut sysselsättning i områden av landet som har god tillgång på arbetskraft. En rad seriösa företagare har på ett riktigt sätt använt de lokaliseringsmedel de erhållit. Tiotusentals människor har , när lokaliseringspolitiken infördes, fått arbete. Det stora behovet av nya arbetstillfällen och goda bidragsmöjligheter har tyvärr också medfört att mindre nogräknade personer gått in i företagsbranscher, i avsikt att snabbt tjäna pengar. Det kan vara svårt för utredande myndighet att förhindra att sådana lycksökare kan ha framgång i sin ansökan om lokaliseringspengar. Det blir stora förväntningar från de arbetssökandes sida i hopp om att det skall bli nya, trygga arbetstillfällen. Besvikelsen och de sociala följderna blir stora när det hela går om intet. När en ansökan om lokaliseringsstöd gjorts till skall i samråd med länsarbetsnämnd, länsbostadsnämnd, andra berörda myndigheter och företagareförening verkställa den ytterligare utredning som behövs utom de upgifter sökanden ingivit. Det skulle vara av stort värde om kronofogdemyndigheten också rådfrågades innan stöd av skilda slag beviljades. Om sådant samråd vore regel kunde kanske icke seriösa sökande gallras bort. Detta skulle betyda mycket, inte minst för kommunerna, som satsar på tomtmark, industrilokaler m. m. för att underlätta lokaliseringar och som får stora problem då förväntad sysselsättning inte kommer till stånd eller blir mycket kortvarig. skulle också kunna biträda vid uppföljningen av lokaliseringspolitiken och inte komma in först då konkursen är ett faktum. Med hänvisning till det anförda föreslår vi att hos regeringen anhåller att bestämmelserna för utredning om och uppföljning av lokaliseringsstöd ändras så att samråd med kronofogdemyndigheten sker. () () () ()
mot · G102825 · 1978-01-20 00:00:00 — Motion 1977/78:825 av om systematisering av den arbetsrättsliga lagstiftningen Det arbetsrättsliga området har undergått betydelsefulla förändringar . under detta decennium har den arbetsrättsliga lagstiftningen förändrats snabbare än kanske . Rätten till medinflytande men också anställningsskyddet, skadeståndsreglerna, rätten till ledighet, löneskyddet vid konkurs och flera andra arbetsrättsliga förhållanden har förändrats. I några fall har de nya reglerna forcerats fram och därför fått en mindre lycklig utformning, och på vissa andra punkter har lagstiftningen givits en konstruktion som visat sig inte helt lyckad. Dessa avigsidor får successivt rättas till, även om det i och för sig är otillfredsställande att lagstiftningen på detta sätt visar sig vara ofullgången. Sammantaget måste likväl konstateras att den arbetsrättsliga utvecklingen för ett stort antal löntagare har varit positiv. Ett problem av en annan art är dock att den stora mängden av ny lagstiftning har varit svårgripbar för många av dem den berör. Både för arbetstagarna och för arbetsgivarna är det naturligtvis otillfredsställande att behöva tillämpa lagstiftning som man i många fall inte har en rimlig möjlighet att verkligen känna till. När det gäller exempelvis medbestämmandefrågorna har en omfattande utbildningsverksamhet för såväl arbetstagare som arbetsgivare genomförts. Erfarenheterna från senare år talar emellertid för att det inte med en aldrig så väl fungerande utbildnings- och informationsverksamhet är möjligt att i tillräcklig utsträckning informera om olika beslut i arbetsrättsliga frågor. Ett sätt att göra denna lagstiftning, vars betydelse för nästan varje individ i landet är uppenbar, mera tillgänglig vore att söka systematisera och sammanföra de olika regler som gäller på arbetsrättens område till en arbetsrättsbalk. Ett sådant arbete skulle dessutom framtvinga en samordning mellan olika nu gällande regler. I samband härmed skulle en lagteknisk översyn och förenkling komma till stånd. Denna åtgärd vore sannolikt mycket välbetänkt. Exempel finns dess värre på att arbetsrättslig lagstiftning har visat sig praktiskt taget omöjlig att tillämpa. Den nya semesterlagen är ett flagrant sådant exempel. Den föreslagna åtgärden kan synas innebära mera våld än nöden kräver. När det gäller lagstiftning som så direkt berör arbetet och vardagen för det stora flertalet, kan det dock inte nog betonas hur viktigt det är att lagreglerna blir begripliga och lättillämpbara. I själva verket är det ytterst fråga om rättssäkerheten för dem lagstiftningen berör. Om lagstiftaren inte kan göra sig förstådd minskar respekten för lagreglerna som risken för rättsförluster ökar. Sammantaget synes således goda skäl föreligga för att genomföra en systematisering av genomförd arbetsrättslagstiftning i syfte att sammanföra denna lagstiftning till en arbetsrättsbalk. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller att en utredning tillsätts med uppgift att framlägga förslag till arbetsrättsbalk.
mot · G102826 · 1978-01-23 00:00:00 — av m. fl. om lokalisering till av den centrala arbete m. m. beslöt att anta regeringens förslag om huvudmannaskap och organisation för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering. 1977/78:30, AU 1977/78:16) Enligt beslutet skall en central stiftelse inrättas med staten och landstingskommunerna som huvudmän. Stiftelsen får till uppgift att ha ett övergripande ansvar för planering, budgetarbete och ekonomi samt personal- och rehabiliteringspolitiska frågor. I övrigt skall stiftelsen svara för rådgivande uppgifter omkring produktionsteknik och marknadsföring samt ägna stor uppmärksamhet åt kostnadsutvecklingen. Fördelningen av statsmedel på de regionala stiftelserna blir också en uppgift för den centrala stiftelsen. Inför genomförande av den nya organisationen skall regeringen tillsätta en organisationskommitté med representanter för staten, landstingskommunerna, kommunerna och de fackliga huvudorganisationerna. På denna kommitté har även lagts uppgiften att lägga fram förslag om lokaliseringsort för den centrala stiftelsen varefter regeringen fattar beslut i frågan. I propositionen uttalar departementschefen att "I enlighet med regeringens regionalpolitiska strävanden skall en lokalisering inte ske till . Mot bakgrund av det anförda vill vi föreslå att den blivande stiftelsen lokaliseras till och förslagsvis . Som skäl vill vi anföra bl. a. att ligger geografiskt centralt mitt i landet. Den skyddade verksamheten är väl utbyggd av och kommunerna i länet vilket innebär en god grund för den fortsatta utvecklingen. Stiftelsens verksamhet torde direkt och indirekt ha positiv inverkan på sysselsättning och arbetsmarknad i den ort där den lokaliseras. Utifrån dessa synpunkter är en förläggning till mycket välmotiverad. Strukturomvandlingen i näringslivet har hårt drabbat orten, och framtiden innehåller stor osäkerhet för många arbetsplatser. har närmare 600 personer förlorat sina arbetstillfällen genom personalreduceringar eller nedläggningar vid ett tiotal företag i kommunen. Omkring 1 000 arbetstillfällen är berörda av pågående förändringar inom bl. a. massaindustrin, sågverks- och skivindustrin, NordMalts maltproduktion m. fl. Kommunens andel av sysselsättningen är lägre än såväl länets som rikets inom näringsgrenarna varuhandel, samfärdsel, privata tjänster och jordbruk m. m., vilket ytterligare talar för behovet av nya har inte som många andra orter kommit i fråga som lokaliseringsort för statliga verk eller företag. var aktuellt för lokalisering till men förlädes till efter ett politiskt beslut i . Någon ersättning för denna planerade lokalisering har ännu inte kommit kommunen till del trots att sådan ställdes i utsikt. Då således många skäl talar för att är en lämplig lokaliseringsort för den nya stiftelsen får vi hemställa att uttalar att den centrala arbete och yrkesinriktad rehabilitering bör förläggas till i .