mot · G1021418 · 1978-01-25 00:00:00 — Motion 1977/78:1418 om krav på legitimation vid utlämnande av allmän handling Den enskildes rätt att ha fri tillgång till allmänna handlingar har länge varit grundlagsfäst i vårt land. Bestämmelserna härom utgör en central del i vårt normsystem i fråga om tryck- och yttrandefrihet. Få andra länder har någon motsvarighet; de svenska bestämmelserna väcker också allt större uppmärksamhet utanför våra gränser. Bestämmelserna anses innebära att den som vill ta del av allmän handling inte behöver ange något skäl härför. Enligt åtskilliga auktoritativa uttalanden anses de också innebära att den som vill ta del av sådan handling kan uppträda anonymt. I JO:s ämbetsberättelse 1977/78 refereras en framställning till regeringen från JO av , i vilken han med anledning av ett uppmärksammat fall begär föreskrifter, vilka inskärper att den som vill ta del av allmän handling inte behöver uppge sitt namn utan får uppträda anonymt. Han behöver inte röja sin identitet och kan följaktligen inte heller avkrävas legitimation. (Jfr i detta sammanhang JO 1971, s. I ett interpellationssvar (nr 109) anförde justitieministern att det anses följa av principen om fri tillgång till allmänna handlingar att den som begär att få ta del av allmänna handlingar, som inte är hemliga, inte behöver uppge vare sig sitt namn eller skälet till sin begäran. utfärdades en förordning om ändring i allmänna verksstadgan, enligt vilken chefen skall tillse att den som hos myndighet begär att få ta del av allmän handling ej avkrävs uppgift om sitt namn (SFS 1977: 1113). Emellertid kan ifrågasättas om bestämmelsen att legitimation icke får avkrävas skapar tillräckligt skydd för handlingen. Riskerna är uppenbara. Vissa av de handlingar som måste utlämnas utan legitimation kan vara oersättliga, såsom t. ex. testamenten och kontrakt. Genom att handlingen utlämnas kan den komma att utsättas för skadegörelse, bortförande eller ändringar, utan att detta upptäcks. En föreskrift om att legitimation kan begäras skulle minska riskerna i detta avseende och kan möjliggöra efterspaning om brott begåtts. Allmänheten är dessutom numera van vid att förete legitimation i samband med besök på banker och postanstalter. I stadsbibliotekens läsesalar krävs ofta legitimation och kvitto innan t. ex. en utländsk tidskrift utlämnas. En allmän handling förefaller vara värd åtminstone samma skydd. Naturligtvis kan det tänkas förekomma fall då en person inte vill ha antecknat att han efterfrågat allmän handling. Denna fråga kan lösas på olika sätt. Antingen kan en förteckning över dem som efterfrågat allmän handling också den bli sekretesskyddad, eller också kan ett kvittoförfarande, liknande det som används av biblioteken, tillämpas, varvid kvittot återställs när vederbörande återlämnar handlingen i oskadat skick. I detta sammanhang bör erinras om en inträffad händelse. En person, som erhöll tillstånd att ta del av hemlig handling, medförde i samband med en måltidsrast handlingen från lokalen. Det har utrönts att detta skedde för att han skulle bli i tillfälle att på en tidningsofficin fotografera handlingen. Efter måltidsrasten sökte han i smyg återställa handlingen men upptäcktes och dömdes senare för förfarandet vid domstol. Spörsmålet om rätt att kräva legitimation innan allmän handling utlämnas av myndighet synes böra bli föremål för utredning i lämplig form. Det bör upprepas att syftet inte på minsta sätt får vara att inskränka varje persons rätt att ta del av allmän handling. Denna rättighet anses av motionären som fundamental och får under inga förhållanden äventyras. Syftet är i stället att åstadkomma i varje fall ett visst skydd för handlingen, dokumentet. Under åberopande av det anförda hemställs att hos regeringen hemställer om utredning rörande krav på legitimation vid utlämnande av allmän handling.