mot · G102751 · 1978-01-20 00:00:00 — av m. fl. om ökad investeringsram för byggnadsarbeten inom skolväsendet Lokalsituationen för och gymnasieskolan är på många håll i landet synnerligen allvarlig. Enligt redovisningen från länsskolnämndema motsvarar det sammanlagda byggnadsbehovet ett totalt investeringsbehov om ca 7 452 milj. kr. uttryckt i kostnadsläge . Det på /78 kommande byggnadsbehovet samt byggnadsbehovet /79 motsvarar i kostnadsläge ett investeringsbehov av ca 2 500 milj. kr. enligt () anslagsframställning. SÖ pekar på framför allt tre faktorer som gör det angeläget att kraftigt öka skolbyggandet. Den kraftiga inflationen har urholkat den av beviljade ramen för skolbyggen. Utöver den snabba stegringen av byggnadskostnaderna gäller fr. o. m. skärpta krav på energibesparande åtgärder vid nybyggnad av skollokaler, vilket kommer att belasta investeringsramen för skolbyggnader. Dessutom medför höjningen av mervärdeskatten från en ytterligare fördyring. För att erhålla en investeringsram som för /79 i reala termer motsvarar den som gällde för /62 föreslår SÖ som ett absolut minimikrav att skolbyggnadsramen ökas till 1 020 milj. kr. SÖ framhåller också att befolkningsomflyttningarna inom främst storstadsregionerna medför krav på ett ökat skolbyggande. För innebär stagnationen i befolkningstillväxten inte något lägre skolbyggnadsbehov beroende på de kraftiga lokala och inomregionala omflyttningar som har ägt rum . Dessa omflyttningar väntas bli betydande även senare del och . Inom flera kommuner har också ägt rum en omfattande inomkommunal flyttning som en effekt av att bostadsbyggandet alltmer inriktas på småhusbebyggelse i stor skala. Dessa befolkningsomflyttningar leder till ett stort byggnadsbehov, främst för låg- och mellanstadier, eftersom barn i dessa åldrar bör ha sina skolor i anslutning till bostadsområdet. Också och länsskolnämnden i framhåller att de stora befolkningsomflyttningarna inom länet har fortsatt och att några för skolan märkbara tendenser till omsvängning inte kan konstateras. Också här ställer omflyttningen från flerfamiljshus till nybyggda småhusområden liksom permanentningen av befintlig fritidshusbebyggelse krav på nya skollokaler. SÖ understryker att de förhållanden som redovisas för och också äger sin motsvarighet inom andra delar av riket. En annan viktig omständighet är att årskullarna ökar kraftigt. Antalet elever beräknas /76- 1979/80 öka från 312 000 till 360 000, vilket medför stora anspråk på investeringar i lokaler för högstadiet. Antalet 16-åringar beräknas också öka kraftigt , vilket medför motsvarande behov av skollokaler för gymnasieskolan. I förra årets budgetproposition föreslog regeringen att investeringsramen för /78 skulle bestämmas till 660 milj. kr. framhöll i sitt enhälliga betänkande (UbU 1976/77:18) bl. a. att den föreslagna investeringsramen hade ett ekonomiskt värde i fråga om byggkraft, som motsvarar ungefär en tredjedel av värdet . Vidare pekade utskottet på det ökande antalet elever och befolkningsomflyttningarna, vilket medför att lokalbehovet för högstadiet och gymnasieskolan ökar väsentligt . Med anledning härav gjorde utskottet följande uttalande: Det är angeläget att investeringsramarna ökas i takt med kostnadsutvecklingen så att de blir värdebeständiga, vilket utgör en förutsättning för att en flerårsplanering skall kunna genomföras. Mot bakgrund av vad som redovisats i det föregående anser utskottet att den reguljära investeringsramen, dvs. den som inte ges av arbetsmarknadspolitiska skäl, måste anpassas till det av SÖ redovisade behovet. bör därför bemyndiga regeringen att inför /78 öka investeringsramen i enlighet härmed. beslöt enhälligt i enlighet med utskottets förslag. Trots detta enhälliga beslut och uttalande från utbildningsutskottet föreslog regeringen någon månad senare i kompletteringspropositionen (prop. 1976/77:150) att investeringsramen skulle sänkas till 600 milj. kr. Riksdagsmajoriteten följde regeringens förslag, medan socialdemokraterna reserverade sig förden högre och av regeringen föreslagna byggnadsvolymen. I årets budgetproposition, 1977/78:100, bil. 12, framhåller föredraganden att det finns skäl för en hög investeringsnivå för skolbyggande . Ändå föreslås investeringsramen inte bli större än 720 milj. kr., vilket är en minskning jämfört med innevarande budgetår, om hänsyn också tas till skolbyggnader som igångsatts av arbetsmarknadspolitiska skäl och som ligger utanför den av fastställda ramen. Av skäl som inte framgår i budgetpropositionen har dessa extraramar inte beaktats i anslaget för skolbyggnader. Mot bakgrund av vad SÖ och länsorganen har redovisat om behoven av skolbyggen och om kostnadsutvecklingen finnér vi den av regeringen föreslagna skolbyggnadsramen alltför snävt tilltagen. Med tanke på det kraftiga underskott som regeringen presenterar i budgetpropositionen är vi inte beredda att nu tillstyrka SÖ:s förslag om en investeringsram om 1 020 milj. kr., även om behovet är väl dokumenterat. Vi föreslår att investeringsramen /79 fastställs till 850 milj. kr. Vi vill också i detta sammanhang understryka vikten av att skolbyggena planeras så att de så långt möjligt kan igångsättas när sysselsättningen inom byggnadsbranschen sviktar. Den högre investeringsram som vi föreslår innebär jämfört med regeringens förslag ett ökat medelsbehov på anslaget C 31. Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. med 21,5 milj. kr. I en särskild motion har socialdemokraterna i utbildningsutskottet begärt en snabb översyn av systemet för statsbidragsgivning, långivning och centrala anvisningar till kommunerna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till Bidrag till byggnadsarbeten inom skolväsendet m. m. (C 31. ) för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag av . () () () () () HANS () () () () ()